18.8.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 293/11
3.
Allmänna kommentarer 3.1 EESK understryker att den främsta orsaken till krisen var EU:s stora beroende av ryska gasleveranser, och föreslår att det ska fastställas en långsiktig vision med sikte på att göra EU mindre energiberoende av tredjeländer.
Detta innefattar även oberoende i fråga om ren teknik.
Kommittén betonar att alla EU-åtgärder och nationella åtgärder måste ge incitament till detta strategiska skifte för att säkra Europas strategiska oberoende.
3.2 Kommittén är väl medveten om att den främsta prioriteringen är att ta itu med inte bara konsekvenserna av, utan framför allt orsakerna och skälen till krisen, och vi är redo att diskutera och föreslå lösningar.
Detta kräver att man gradvis rör sig bort från krisåtgärder i riktning mot marknadsförenliga och evidensbaserade reformer och investeringar som stöds av hållbara och genomförbara strategiska koncept.
Dessa strategiska koncept måste hitta en balans mellan prioriteringar, finansieringskällor (offentliga och privata) och den institutionella miljön och de administrativa villkoren (tillstånd, efterlevnad av EU-lagstiftning och nationell lagstiftning) samt baseras på lämpligt offentligt stöd.
3.3 Hushållens och företagens energibesparingsåtgärder bidrog till att avvärja eventuella allvarliga risker för energibrist.
Man får dock inte bortse från att vissa besparingar endast kunde göras på grund av nedläggning av affärsverksamhet.
Krisens mest utsatta industrier omfattar logiskt sett de mest energiintensiva (kemisk industri, producenter av gödselmedel, stålindustri och järnverk).
Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt deras energiomställning samt risken för avindustrialisering i EU (koldioxidläckage).
3.4 Grunden för den gröna omställningen är en stark och sammanlänkad energiinfrastruktur, som dock lidit av allvarliga underinvesteringar de senaste åren.
Investeringar i och uppgradering av infrastrukturen kommer att spela en nyckelroll under de kommande åren.
Det är därför viktigt att nya regler sänder en tydlig och långsiktig signal till investerarna.
De små och medelstora företagens kapacitet att investera i energiomställningen har dock varit mycket begränsad sedan den inledande krisen (covid-19) bröt ut.
Reformerna måste respektera målen för EU:s energipolitik i fråga om den gröna omställningen, resiliens och social välfärd samt de enorma skillnaderna mellan enskilda medlemsstaters energi­ mixstrukturer.
Krisen har haft en allvarlig inverkan på investeringssäkerheten.
3.5 Kommittén är övertygad om att de viktigaste reformkraven i första hand omfattar en uppdatering av energimarknadens utformning för att möjliggöra en hållbar grön omställning.
EESK uppmanar medlagstiftarna att nå samförstånd om de viktigaste kategorierna av marknadsutformning, som direkt påverkar benägenheten att investera i denna sektor framöver, inbegripet långsiktiga avtal, stöd- och incitamentsinstrument för förnybar energi, en modell som ligger till grund för energiprisbildning och frågan om övergripande flexibilitet.
3.6 EU:s gröna giv, som kompletteras av REPowerEU-initiativet, rymmer potentiella investeringar på omkring 350 miljarder euro årligen fram till slutet av detta årtionde (mer än 2 % av EU:s årliga BNP).
EU:s kortsiktiga investeringsprognos förblir betydligt svagare.
Detta innebär att ytterligare ekonomiska resurser måste mobiliseras för att tillgodose de prioriterade investeringsbehoven.
Denna typ av investeringar skulle kunna få igång en stabilare ekonomisk återhämtning i EU och ytterligare investeringar i infrastruktur, digitalisering av energinät samt sammanlänknings- och lagringskapacitet.
3.7 Kommittén är väl medveten om att det krävs enorma ekonomiska resurser för denna process.
En grön omställning kommer inte att vara möjlig utan investeringar i forskning, innovation, infrastruktur och människor – som bör förberedas ordentligt genom utbildning, kompetenshöjning och omskolning.
Trots de stora summor som avsatts i de nya EU-finansieringsprogram som föreslagits för detta ändamål är nationella offentliga och privata källor absolut nödvändiga för att förverkliga detta.
EESK framhåller behovet av enkel, effektiv och lättillgänglig finansiering, och efterlyser innovativa metoder för att mobilisera privat kapital via finansieringsinstrument.
EESK tar också hänsyn till den utvidgade rollen för statligt stöd och finansiering för ett särskilt syfte, men rekommenderar att man säkerställer lika villkor i EU.
3.8 EU-ländernas regeringar öronmärkte och anslog 758 miljarder euro för att skydda hushåll och företag mellan september 2021 och januari 2023.
Endast en tredjedel av de finanspolitiska interventioner som gjorts av medlemsstaterna var inriktade på utsatta grupper.
EESK rekommenderar att man utgår från ECB:s rekommendationer och inför ett ”grönt triple-T-kriterium”, så att framtida insatser är skräddarsydda, målinriktade och omställningssäkra.
IMF har också förklarat att icke målinriktade prisåtgärder leder till en förlängd period med högre inflation på längre sikt.
Att senarelägga deras utfasning skulle kunna äventyra ECB:s förmåga att uppnå sina medelfristiga mål, vilket skulle leda till en åtstramning av penningpolitiken som varar längre än vad som annars är önskvärt.