18.8.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 293/9
1.6 Kommittén stöder helhjärtat alla politiska åtgärder för att på ett hållbart sätt minska inflationen under detta år och förespråkar ekonomisk återhämtning baserad på investeringar i gröna, digitala och strategiskt viktiga sektorer och industrier, som stöder EU:s industriella bas och globala konkurrenskraft, samtidigt som alla fördelar med den inre marknaden utnyttjas.
Det är absolut nödvändigt att produktion av ren teknik blir en affärsplan för Europa.
Arbetsmarknadens parter vill till varje pris förvissa sig om att kunskap, färdigheter och produktionsbasen inte lämnar Europa.
För att säkerställa ett smart oberoende måste industrin – och de arbetstillfällen som den skapar – stanna kvar i Europa.
Att vara konkurrenskraftig och skapa arbetstillfällen av god kvalitet måste därför bli en livsstil och ett centralt inslag i beslutsfattandet och genomförandet av politiken.
1.7 Genomförandet av den gröna given, inbegripet omställningen till en koldioxidneutral ekonomi och upprätthållandet av en konkurrenskraftig industri i EU, kräver omfattande investeringar från offentliga och privata källor.
EU saknar dock en långsiktig ram för solid finansiering av genomförandet av den gröna given.
EESK efterlyser därför en lämplig ram för att stödja åtgärder som finansierar omställningen till en klimatneutral ekonomi på ett enkelt och effektivt sätt.
1.8 I tider av kris och osäkerhet är objektiv information och ett starkt politiskt ledarskap avgörande.
EESK rekommenderar därför att man fortsätter att säkerställa lämplig kommunikation, även under hela den period då konsekvenserna av krisen hanteras.
Reformen av energimarknaden och energisystemet kommer att påverka alla industrier och konsumenter.
Det är absolut nödvändigt att berörda parter får framföra sina synpunkter under lagstiftningsprocessen och får tillräcklig information om denna grundläggande omställning.
2.
Grundläggande fakta och bakgrund 2.1 Energikrisen påverkar alltjämt människors liv och företagens välstånd.
Det gör det svårt att mäta dess övergripande inverkan på ekonomin i slutändan.
Vi kan dock säkert konstatera att krisens största effekter syns i inflationen (den högsta på många årtionden) och de offentliga finanserna (som har spelat en viktig roll när det gäller att mildra effekterna av höga priser och kostnader och massivt stödja investeringar för att göra effekterna mindre kännbara).
Orsaken till de höga energipriserna är de kraftigt stigande gaspriserna (1).
2.2 Det är lämpligt att påminna om energiunionens viktigaste milstolpar, som specifikt har lagt fast kursen för energisystemets framtida utveckling.
Vissa av dess pelare, särskilt de som rör energitrygghet, har på senare tid underskattats, främst på grund av att man haft ett starkt fokus på och en preferens för billig rysk gas, som vid den tidpunkten betraktades som en tillfällig källa under den gröna omställningen av ekonomin, och på grund av att man enkom av politiska skäl hastigt övergav stabila rena källor.
2.3 När det gäller den varierande energimixen i EU:s medlemsstater, som bland annat återspeglar deras geomorfologiska förhållanden, påverkas uppnåendet av energiunionens mål starkt av nationella omständigheter.
Denna faktor syns i takten i EU:s gröna omställning.
En sak förblir dock tydlig: energiunionens främsta prioritering under krisen var försörjnings­ tryggheten, vilket ibland gick på tvärs mot målen för den gröna omställningen.
2.4 Den nuvarande energikrisen har blottlagt hur sårbart EU:s energisystem är och hur viktigt det är att sträva efter ett öppet strategiskt oberoende på energiområdet, i hela energiindustrins kedja.
Samtidigt har det visat sin förmåga att hantera och absorbera kraftfulla exogena chocker och deras konsekvenser.
Energikrisen utlöstes av en blandning av ekonomiska, politiska och tekniska faktorer.
Krisen tog sin början med de ekonomiska omvälvningarna efter covid-19-pandemin, som pressade upp den globala efterfrågan på energi, medan tredjeländers inblandning och låga gaslager i vissa europeiska länder under vintern 2021/2022 i kombination med högre efterfrågan underströk situationens allvar.
Den redan svåra situationen försämrades sedan i och med Rysslands invasion av Ukraina i februari 2022, och förvärrades på grund av EU:s beroende av fossila energikällor, vilket fick en stark direkt inverkan på energipriserna och försörjningstryggheten.
2.5 Energikrisen har haft en skadlig inverkan på EU:s ekonomi.
Under 2022 var den direkt bidragande till att inflationen nådde sin högsta nivå någonsin under EU-integrationens närhistoria, med en genomsnittlig EU-inflation på 9,2 % (2), som förväntas sjunka till 6,7 % (vilket alltjämt är mycket högt) 2023 och till 3,1 % året därpå (3).
Den höga inflationen var det mest framträdande fenomenet i 2022 års ekonomiska resultat, med dominoeffekter på andra delar av konsumenternas
(1) (2) (3)
Elpriserna har stigit kraftigt, men effekterna har varierat beroende på gasens lokala betydelse i produktionsportföljen, och uppgick 2022 till 150–300 euro/MWh.
I kommissionens harmoniserade konsumentprisindex för energipriser 2023 framgår det att den årliga takten 2022 uppgick till 20 % i genomsnitt.
Bilden skiljer sig dock åt mellan medlemsstaterna, den högsta nivån på 65 % uppmättes i Italien.
Ekonomisk vårprognos 2023: Eurostat.