18.8.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 293/11
3.
Všeobecné pripomienky 3.1.
EHSV zdôrazňuje, že hlavnou príčinou krízy bola vysoká závislosť EÚ od dodávok plynu z Ruska a navrhuje stanoviť dlhodobú víziu, vďaka ktorej bude EÚ menej energeticky závislá od tretích krajín.
To zahŕňa aj nezávislosť, pokiaľ ide o čisté technológie.
EHSV podčiarkuje, že všetky opatrenia na úrovni EÚ a vnútroštátne opatrenia musia zároveň stimulovať tento strategický posun, aby sa zabezpečila strategická autonómia Európy.
3.2.
EHSV si dobre uvedomuje, že hlavnou prioritou je riešiť nielen dôsledky, ale predovšetkým dôvody a príčiny krízy, a je pripravený diskutovať a navrhovať riešenia.
To si vyžaduje postupný prechod z núdzových opatrení na reformy a investície zlučiteľné s trhom a podložené dôkazmi, ktoré budú podporené udržateľnými a realizovateľnými strategickými koncepciami.
Tieto strategické koncepcie musia zabezpečiť rovnováhu medzi svojimi prioritami, finančnými zdrojmi (verejnými a súkromnými) a inštitucionálnym prostredím a administratívnymi podmienkami (povolenia, súlad s právnymi predpismi EÚ a vnútroštátnymi právnymi predpismi) a musia mať primeranú verejnú podporu.
3.3.
Úsporné opatrenia domácností a firiem v energetike pomohli odvrátiť vážne riziko nedostatku energií.
Nemalo by však zostať bez povšimnutia, že niektoré úspory sa dosiahli len z dôvodu prerušenia obchodných aktivít.
Medzi najzraniteľnejšie odvetvia v kríze logicky patria tie energeticky najnáročnejšie (chemický priemysel, výrobcovia hnojív, oceliarsky priemysel a železiarne).
Osobitná pozornosť by sa im mala venovať z hľadiska ich energetickej transformácie, ako aj rizika dezindustrializácie EÚ (únik uhlíka).
3.4.
Základom zelenej transformácie je silná a prepojená energetická infraštruktúra, do ktorej sa v posledných rokoch investovalo veľmi málo.
Investície do infraštruktúry a jej modernizácia budú v nasledujúcich rokoch zohrávať kľúčovú úlohu.
Preto je dôležité, aby nové pravidlá vyslali investorom jasný a dlhodobý signál.
Schopnosť MSP investovať do energetickej transformácie je však od vypuknutia počiatočnej krízy (COVID-19) veľmi obmedzená.
Reformy musia byť v súlade s cieľmi energetickej politiky EÚ z hľadiska ekologickej transformácie, odolnosti a sociálneho blahobytu, ako aj obrovských rozdielov medzi štruktúrami energetického mixu jednotlivých členských štátov.
Kríza mala závažný vplyv na istotu investícií.
3.5.
EHSV je presvedčený, že medzi kľúčové požiadavky reforiem patrí najmä aktualizácia koncepcie trhu s energiou, ktorá umožní udržateľnú zelenú transformáciu.
EHSV vyzýva spoluzákonodarcov, aby dosiahli konsenzus o hlavných kategóriách koncepcie trhu, ktoré budú priamo ovplyvňovať budúcu tendenciu investovať do tohto odvetvia, vrátane dlhodobých zmlúv, podporných a stimulačných nástrojov pre obnoviteľné zdroje energie, modelu tvoriaceho základ tvorby cien energie a problematiky celkovej flexibility.
3.6.
Zelená dohoda EÚ doplnená iniciatívou REPowerEU má potenciál investovať do konca desaťročia približne 350 miliárd EUR ročne (viac ako 2 % ročného HDP EÚ).
Krátkodobá investičná prognóza EÚ je naďalej výrazne slabšia.
To si vyžaduje mobilizovať dodatočné finančné zdroje s cieľom uspokojiť prioritné investičné potreby.
Tieto druhy investícií by mohli byť impulzom pre výraznejšie oživenie hospodárstva EÚ a pre ďalšie investície do infraštruktúry, digitalizácie energetických sietí, prepojenia a skladovacích kapacít.
3.7.
EHSV si uvedomuje, že tento proces si vyžaduje obrovské finančné zdroje.
Zelená transformácia nebude možná bez investícií do výskumu, inovácií, infraštruktúry a ľudí, ktorí by mali byť náležite pripravení prostredníctvom vzdelávania, zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie.
Napriek vysokým sumám v rámci nových finančných programov EÚ navrhovaných na tento účel sú na jeho uskutočnenie absolútne nevyhnutné vnútroštátne verejné a súkromné zdroje.
EHSV zdôrazňuje potrebu jednoduchého, účinného a ľahko dostupného financovania a požaduje inovatívne metódy na zapojenie súkromného kapitálu prostredníctvom finančných nástrojov.
EHSV berie do úvahy aj rozšírenú úlohu podpory a financovania štátnej pomoci na cielený účel, ale odporúča zabezpečiť rovnaké podmienky v EÚ.
3.8.
Vlády EÚ vyčlenili a pridelili 758 miliárd EUR na ochranu domácností a firiem v období od septembra 2021 do januára 2023.
Len tretina fiškálnych intervencií zavedených členskými štátmi bola zameraná na zraniteľné kategórie.
EHSV odporúča vychádzať z odporúčaní ECB.
Malo by sa stanoviť kritérium „zeleného trojitého T“, aby boli budúce zásahy prispôsobené, cielené a odolné voči transformácii.
Necielené cenové opatrenia stanovil aj MMF ako vytváranie podmienok pre dlhšie obdobie vyššej inflácie v dlhodobejšom horizonte.
Odklad ich postupného rušenia by mohol ohroziť schopnosť ECB dosahovať svoje strednodobé ciele, čo by malo za následok sprísňovanie menovej politiky na dlhšie obdobie, než by bolo inak žiaduce.