18.8.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 293/9
1.6.
EHSV rozhodne podporuje všetky politické kroky na udržateľné zníženie inflácie v priebehu tohto roka a hospodársku obnovu založenú na investíciách do zelených, digitálnych a strategicky dôležitých sektorov a priemyselných odvetví posilňujúcich priemyselnú základňu EÚ a globálnu konkurencieschopnosť, pričom sa využívajú všetky výhody jednotného trhu.
Je absolútne nevyhnutné, aby mala výroba čistých technológií pre Európu obchodné opodstatnenie.
Sociálni partneri chcú za každú cenu zabezpečiť, aby znalosti, zručnosti a výrobná základňa neopúšťali Európu.
Na zabezpečenie inteligentnej nezávislosti musí priemysel – a pracovné miesta, ktoré vytvára – zostať v Európe.
Konkurencieschopnosť a vytváranie kvalitných pracovných miest sa preto musia stať životným štýlom a ústredným bodom tvorby a vykonávania našich politík.
1.7.
Vykonávanie Zelenej dohody vrátane prechodu na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo a zachovania konkurencie­ schopného priemyslu EÚ si vyžaduje rozsiahle investície z verejných a súkromných zdrojov.
EÚ však chýba dlhodobý rámec na spoľahlivé financovanie vykonávania Zelenej dohody.
EHSV preto požaduje primeraný rámec na podporu opatrení na financovanie prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo jednoduchým a účinným spôsobom.
1.8.
V časoch krízy a neistoty sú objektívne informácie a silné politické vedenie kľúčové.
EHSV preto odporúča pokračovať v zabezpečovaní vhodnej komunikácie, a to aj počas obdobia, keď sa riešia dôsledky krízy.
Reforma trhu s energiou a energetického systému bude mať vplyv na všetky priemyselné odvetvia a spotrebiteľov.
Je absolútne nevyhnutné, aby sa zainteresované strany mohli vyjadriť k legislatívnemu procesu a aby boli o tejto zásadnej zmene dostatočne informované.
2.
Základné fakty a kontext 2.1.
Energetická kríza a jej vplyv na životy ľudí a prosperitu podnikov naďalej pretrváva.
Tým sa sťažuje meranie jej konečného celkového vplyvu na hospodárstvo.
S istotou však môžeme vyhlásiť, že najväčší vplyv krízy sa prejavil v inflácii (najvyššia za mnoho desaťročí) a vo verejných financiách (zohrali významnú úlohu pri zmierňovaní vplyvov vysokých cien a nákladov a masívnej podpore investícií s cieľom znížiť ich zraniteľnosť).
Príčinou vysokých cien energií boli prudko stúpajúce ceny plynu (1).
2.2.
Je vhodné poukázať na kľúčové míľniky energetickej únie, ktoré konkrétne určili smer budúceho rozvoja energetického systému.
Niektoré z jej pilierov, najmä tie, ktoré sa týkajú energetickej bezpečnosti, boli v poslednom čase podceňované, a to najmä z dôvodu silnej orientácie na lacný ruský plyn, ktorý bol v tom čase považovaný za dočasný zdroj počas zelenej transformácie, a v dôsledku čisto politicky unáhleného upustenia od stabilných čistých zdrojov.
2.3.
Vzhľadom na rozdielny energetický mix v členských štátoch EÚ, ktorý okrem iných aspektov odráža aj ich geomorfologické podmienky, je plnenie cieľov energetickej únie výrazne ovplyvnené vnútroštátnymi podmienkami.
Tento faktor sa viditeľne odráža v rýchlosti zelenej transformácie EÚ.
Jedna vec však zostáva jasná: kľúčovou prioritou energetickej únie počas krízy bola bezpečnosť dodávok, ktorá bola niekedy v rozpore s cieľmi zelenej transformácie.
2.4.
Súčasná energetická kríza ukázala, aká vážna je zraniteľnosť energetického systému EÚ a aké dôležité je usilovať sa o otvorenú strategickú energetickú nezávislosť celého energetického priemyselného reťazca.
Ten zároveň preukázal svoju schopnosť čeliť významným vonkajším otrasom a ich následkom a absorbovať ich.
Energetickú krízu vyvolala kombinácia hospodárskych, politických a technických prvkov.
Kríza sa začala hospodárskym otrasom po pandémii ochorenia COVID-19, ktorá zvýšila globálny dopyt po energii, zatiaľ čo zásahy tretích krajín a nízke úrovne zásob plynu v niektorých európskych krajinách počas zimnej sezóny 2021/2022 v kombinácii s vyšším dopytom poukázali na závažnosť stavu.
Už aj tak zložitú situáciu následne zhoršila invázia Ruska na Ukrajinu vo februári 2022, ktorú ešte prehĺbila závislosť EÚ od fosílnych zdrojov energie, so silným priamym vplyvom na ceny energií a bezpečnosť dodávok.
2.5.
Vplyv energetickej krízy na hospodárstvo EÚ je škodlivý a má negatívne dôsledky.
V roku 2022 priamo prispela k vôbec najvyššej inflácii v nedávnej histórii integrácie EÚ, pričom priemerná inflácia v EÚ bola na úrovni 9,2 % (2), a očakáva sa, že v roku 2023 klesne na 6,7 % (stále veľmi vysoká úroveň) a o rok neskôr na 3,1 % (3).
Vysoká inflácia bola najviditeľnejším javom v rámci hospodárskej výkonnosti v roku 2022 s dominovým efektom na ostatné zložky
(1) (2) (3)
Ceny elektriny prudko vzrástli s rôznym vplyvom v závislosti od miestneho významu plynu vo výrobnom portfóliu a v roku 2022 dosiahli 150 – 300 EUR/MWh.
Z harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien energie (EK) z roku 2023 vyplýva, že ročná miera v roku 2022 dosiahla v priemere 20 %.
Situácia v jednotlivých členských štátoch však bola odlišná, pričom maximálna úroveň bola zaznamenaná v Taliansku na úrovni 65 %.
Jarná hospodárska prognóza 2023: Eurostat.