18.8.2023
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 293/11
3.
Observații generale 3.1.
CESE subliniază că principala cauză a crizei a fost dependența ridicată a UE față de importurile de gaze din Rusia și propune stabilirea unei viziuni pe termen lung, care să reducă dependența energetică a UE față de țările terțe; aceasta presupune și independența în ce privește tehnologiile curate.
CESE subliniază că toate măsurile adoptate la nivel național și la nivelul UE trebuie să încurajeze această tranziție strategică, pentru a asigura autonomia strategică a Europei.
3.2.
CESE este conștient că principala prioritate constă în a aborda nu doar consecințele, ci, mai ales, motivele și cauzele crizei și este pregătit să discute și să propună soluții.
Pentru aceasta, trebuie să se treacă treptat de la măsuri de urgență la reforme și investiții compatibile cu piața și bazate pe dovezi, care să aibă la bază concepte strategice sustenabile și fezabile.
Aceste concepte strategice trebuie să asigure un echilibru între prioritățile lor, sursele financiare (publice și private) și mediul instituțional și condițiile administrative (permisiuni, respectarea legislației naționale și a UE) și să se bazeze pe sprijin public adecvat.
3.3.
Măsurile de economisire a energiei puse în aplicare de întreprinderi și gospodării au contribuit la evitarea riscurilor grave de penurie de energie.
Totuși, nu ar trebui să treacă neobservat faptul că unele economii s-au datorat lichidării unor activități economice.
Printre cele mai vulnerabile industrii în situația de criză se numără, în mod logic, cele în care se înregistrează cel mai mare consum de energie (industria chimică, producătorii de îngrășăminte, industria oțelului și prelucrarea fierului).
Acestora le-ar trebui acordată o atenție deosebită din perspectiva tranziției energetice, dar și a riscului de dezindustrializare a UE (relocarea emisiilor de dioxid de carbon).
3.4.
La baza tranziției verzi stă o infrastructură energetică puternică și interconectată, care a fost afectată semnificativ de investițiile deficitare din ultimii ani.
Investițiile în infrastructură și modernizarea acesteia vor juca un rol fundamental în anii următori.
Prin urmare, este important ca noile norme să transmită investitorilor un semnal clar și pe termen lung.
Totuși, capacitatea IMM-urilor de a investi în tranziția energetică a fost foarte limitată de când a izbucnit criza inițială (pandemia de COVID-19).
Reformele trebuie să respecte obiectivele politicii energetice a UE în ceea ce privește tranziția verde, reziliența și bunăstarea socială, dar și diferențele uriașe dintre structurile mixurilor energetice ale anumitor state membre.
Criza a avut un impact semnificativ asupra certitudinii investițiilor.
3.5.
CESE este convins că, printre principalele cerințe ale reformelor, se numără actualizarea organizării pieței energiei, pentru a permite o tranziție verde durabilă.
CESE solicită colegiuitorilor să ajungă la un consens în ceea ce privește principalele categorii de organizare a pieței, influențând direct tendințele viitoare de investiții în acest sector, printre altele prin contracte pe termen lung, instrumente cu rol de sprijinire și încurajare a surselor regenerabile de energie, un model care să stea la baza generării prețului energiei și soluții la provocările flexibilității generale.
3.6.
Pactul verde european, completat de inițiativa REPowerEU, are potențialul de a investi anual aproximativ 350 de miliarde EUR până la sfârșitul deceniului (peste 2 % din PIB-ul anual al UE).
Previziunile pe termen scurt ale UE în materie de investiții rămân substanțial mai slabe.
Acest lucru necesită mobilizarea unor resurse financiare suplimentare pentru a răspunde nevoilor de investiții prioritare.
Aceste tipuri de investiții ar putea fi un factor declanșator pentru o redresare economică mai solidă a UE și pentru investiții suplimentare în infrastructură, digitalizarea rețelelor energetice, interconectare și capacități de stocare.
3.7.
CESE este conștient că, pentru acest proces, este nevoie de resurse financiare enorme.
Tranziția verde nu va fi posibilă fără investiții în cercetare, inovare, infrastructură și populație, aceasta din urmă trebuind să fie pregătită în mod corespunzător prin educație, perfecționare și reconversie profesională.
În pofida sumelor semnificative prevăzute de noile programe de finanțare ale UE în acest scop, sursele publice și private naționale sunt absolut esențiale pentru concretizarea acestui obiectiv.
CESE subliniază necesitatea unei finanțări simple, eficiente și ușor accesibile și solicită metode inovatoare de implicare a capitalului privat prin intermediul instrumentelor financiare.
De asemenea, CESE ține cont de rolul extins al sprijinului prin ajutoare de stat și al finanțării într-un scop țintit, însă recomandă asigurarea unor condiții de concurență echitabile în UE.
3.8.
Guvernele statelor membre ale UE au alocat 758 de miliarde EUR pentru protejarea întreprinderilor și a gospodăriilor în perioada septembrie 2021-ianuarie 2023.
Doar o treime din intervențiile fiscale instituite de statele membre au vizat categoriile vulnerabile.
CESE recomandă valorificarea recomandărilor BCE; ar trebui să se stabilească un criteriu triplu care să țină cont de aspectele ecologice, astfel încât intervențiile viitoare să fie adaptate, țintite și favorabile tranziției.
De asemenea, FMI a definit măsuri nețintite privind prețurile, care să creeze condițiile pentru prelungirea creșterii inflației pe termen mai lung.
Întârzierea eliminării treptate a acestora ar putea compromite capacitatea BCE de a-și atinge obiectivele pe termen mediu, conducând la o înăsprire a măsurilor monetare pentru o perioadă mai îndelungată decât ar fi recomandat.