2023 8 18
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 293/11
3.
Bendrosios pastabos 3.1.
EESRK pabrėžia, kad pagrindinė krizės priežastis buvo didelė ES priklausomybė nuo Rusijos tiekiamų dujų, ir siūlo nustatyti ilgalaikę viziją, pagal kurią sumažėtų ES energetinė priklausomybė nuo trečiųjų valstybių; tai apima ir nepriklausomybę švarių technologijų srityje.
EESRK pabrėžia, kad visos ES ir nacionalinės priemonės turi skatinti šį strateginį pokytį, kad būtų užtikrintas Europos strateginis savarankiškumas.
3.2.
EESRK puikiai supranta, kad didžiausias prioritetas yra šalinti ne tik krizės padarinius, bet visų pirma jos priežastis, ir yra pasirengęs diskutuoti bei siūlyti sprendimus.
Tam reikia palaipsniui pereiti nuo skubių priemonių prie su rinka suderinamų ir įrodymais pagrįstų reformų ir investicijų, paremtų tvariomis ir įgyvendinamomis strateginėmis koncepcijomis.
Šiomis strateginėmis koncepcijomis turi būti užtikrinta jų prioritetų, finansinių šaltinių (viešųjų ir privačiųjų), institucinės aplinkos ir administracinių sąlygų (leidimų, ES ir nacionalinių teisės aktų laikymosi) pusiausvyra ir jos turi būti grindžiamos tinkama visuomenės parama.
3.3.
Namų ūkių ir įmonių pasitelktos energijos taupymo priemonės padėjo išvengti didelės energijos nepritekliaus rizikos.
Tačiau reikėtų pastebėti, kad iš dalies buvo sutaupyta tik dėl sustabdytos verslo veiklos.
Logiška, kad krizės metu pažeidžiamiausios yra daugiausiai energijos suvartojančios pramonės šakos (chemijos pramonė, trąšų gamintojai, plieno pramonė ir geležies gamyklos).
Joms reikėtų skirti ypatingą dėmesį, atsižvelgiant į jų energetikos pertvarką ir į ES deindustrializacijos (anglies dioksido nutekėjimo) riziką.
3.4.
Žaliosios pertvarkos pagrindas – stipri ir jungtinė energetikos infrastruktūra, tačiau į ją pastaraisiais metais investuota pernelyg mažai.
Artimiausiais metais investicijoms į infrastruktūrą ir jos atnaujinimui teks vienas iš pagrindinių vaidmenų.
Todėl svarbu, kad naujos taisyklės investuotojams duotų aiškų ir ilgalaikį signalą.
Tačiau MVĮ gebėjimas investuoti į energetikos pertvarką nuo pat pirmosios krizės (COVID-19) pradžios buvo labai ribotas.
Vykdant reformas turi būti atsižvelgiama į ES energetikos politikos tikslus, susijusius su žaliąja pertvarka, atsparumu ir socialine gerove, taip pat į labai skirtingas konkrečių valstybių narių energijos rūšių derinio struktūras.
Krizė padarė didelį poveikį tikrumui dėl investicijų.
3.5.
EESRK yra įsitikinęs, kad svarbiausi reformos reikalavimai visų pirma apima energijos rinkos struktūros atnaujinimą, kad būtų sudarytos sąlygos tvariai žaliajai pertvarkai.
EESRK ragina teisėkūros institucijas pasiekti bendrą sutarimą dėl pagrindinių rinkos struktūros kategorijų, kad būtų daroma tiesioginė įtaka būsimam polinkiui investuoti į šį sektorių, įskaitant ilgalaikes sutartis, atsinaujinančiųjų išteklių energijos rėmimo ir skatinimo priemones, modelį, kuriuo remiantis būtų formuojamos energijos kainos ir bendro lankstumo klausimą.
3.6.
ES žaliasis kursas, papildytas iniciatyva „REPowerEU“, iki dešimtmečio pabaigos turi potencialą kasmet investuoti 350 mlrd. EUR (daugiau nei 2 % ES metinio BVP).
Trumpalaikė ES investicijų prognozė išlieka gerokai prastesnė.
Todėl, siekiant patenkinti prioritetinius investicijų poreikius, būtina sutelkti papildomų finansinių išteklių.
Tokio pobūdžio investicijos galėtų paskatinti tvirtesnį ES ekonomikos atsigavimą ir tolesnes investicijas į infrastruktūrą, energijos tinklų skaitmeninimą, jungtis ir kaupimo pajėgumus.
3.7.
EESRK puikiai supranta, kad šiam procesui reikalingi didžiuliai finansiniai ištekliai.
Žalioji pertvarka nebus įmanoma be investicijų į mokslinius tyrimus, inovacijas, infrastruktūrą ir žmones, o jie turėtų būti tinkamai parengti pasitelkiant švietimą, kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą.
Nors naujose šiam tikslui siūlomose ES finansavimo programose numatytos didelės sumos, nacionaliniai viešieji ir privatieji šaltiniai yra absoliučiai būtini, kad tai taptų tikrove.
EESRK pabrėžia, kad reikia paprasto, veiksmingo ir lengvai prieinamo finansavimo, ir ragina ieškoti naujoviškų būdų, kaip pasitelkiant finansines priemones sutelkti privatų kapitalą.
EESRK taip pat atsižvelgia į išplėstą valstybės pagalbos paramos ir tikslinio finansavimo vaidmenį, tačiau rekomenduoja užtikrinti vienodas sąlygas ES.
3.8.
Nuo 2021 m. rugsėjo mėn. iki 2023 m. sausio mėn. ES Vyriausybės skyrė ir paskirstė 758 mlrd.
EUR namų ūkiams ir įmonėms apsaugoti.
Tik trečdalis valstybių narių įgyvendintų fiskalinių intervencinių priemonių buvo skirtos pažeidžiamoms kategorijoms.
EESRK rekomenduoja remtis ECB rekomendacijomis – „žaliojo trejeto“ (angl. tailored, targeted, transition-proof) kriterijumi, kad būsimos intervencinės priemonės būtų specialiai parengtos, tikslingos ir pritaikytos pereinamajam laikotarpiui.
Netikslines kainų priemones TVF taip pat apibrėžė kaip priemones, dėl kurių ilgainiui atsiranda sąlygos ilgesniam didesnės infliacijos laikotarpiui.
Vėluojant laipsniškai jų atsisakyti, gali nukentėti ECB gebėjimas pasiekti savo vidutinio laikotarpio tikslus, todėl pinigų politikos griežtinimas gali trukti ilgiau nei pageidautina.