2023 8 18
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 293/9
1.6.
EESRK tvirtai pritaria visiems politikos veiksmams, kuriais šiais metais siekiama tvariai sumažinti infliaciją, ir pasisako už ekonomikos gaivinimą, grindžiamą investicijomis į žaliuosius, skaitmeninius ir strategiškai svarbius sektorius bei pramonės šakas, remiant ES pramonės bazę ir pasaulinį konkurencingumą, kartu išnaudojant visus bendrosios rinkos pranašumus.
Itin svarbu, kad švarių technologijų gamyba taptų Europos verslo scenarijumi.
Socialiniai partneriai nori bet kokia kaina užtikrinti, kad žinios, įgūdžiai ir gamybos bazė neišsikeltų iš Europos.
Norint užtikrinti pažangią nepriklausomybę, pramonė ir jos kuriamos darbo vietos turi likti Europoje.
Todėl konkurencingumas ir kokybiškų darbo vietų kūrimas turi tapti gyvenimo būdu ir būti svarbiausiu mūsų politikos formavimo ir įgyvendinimo veiksniu.
1.7.
Žaliojo kurso įgyvendinimui, įskaitant perėjimą prie neutralaus anglies dioksido poveikio ekonomikos ir konkurencingos ES pramonės išlaikymą, reikia didelių investicijų iš viešųjų ir privačiųjų šaltinių.
Tačiau ES neturi ilgalaikės sistemos, pagal kurią būtų nuosekliai finansuojamas žaliojo kurso įgyvendinimas.
Todėl EESRK prašo sukurti tinkamą sistemą, kad būtų galima remti priemones, kuriomis paprastai ir veiksmingai finansuojamas perėjimas prie neutralaus anglies dioksido poveikio ekonomikos.
1.8.
Krizės ir netikrumo laikotarpiu labai svarbus vaidmuo tenka objektyviai informacijai ir tvirtam politiniam vadovavimui.
Todėl EESRK rekomenduoja ir toliau užtikrinti tinkamą komunikaciją, taip pat ir krizės padarinių šalinimo laikotarpiu.
Energetikos rinkos ir sistemos reforma turės poveikio visoms pramonės šakoms ir vartotojams; todėl labai svarbu, kad suinteresuotieji subjektai galėtų pareikšti savo nuomonę teisėkūros procese ir būtų tinkamai informuoti apie šią esminę pertvarką.
2.
Pagrindiniai faktai ir nuomonės aplinkybės 2.1.
Energetikos krizė ir jos poveikis žmonių gyvenimui ir verslo klestėjimui tebesitęsia.
Todėl sunku įvertinti jos bendrą galutinį poveikį ekonomikai.
Tačiau tikrai galime teigti, kad didžiausią krizės poveikį atspindi infliacija (didžiausia per daugelį dešimtmečių) ir viešieji finansai (atlikę svarbų vaidmenį švelninant didelių kainų ir sąnaudų poveikį bei masiškai remiant investicijas, kad jos taptų ne tokios pažeidžiamos).
Didelių energijos kainų priežastis buvo staiga iškilusios dujų kainos (1).
2.2.
Reikėtų priminti svarbiausius energetikos sąjungos etapus, kuriais konkrečiai nustatyta energetikos sistemos ateities raidos kryptis.
Keli jos ramsčiai, ypač susijusieji su energetiniu saugumu, pastaruoju metu nepakankamai vertinti, daugiausia dėl didelio dėmesio ir pirmenybės pigioms rusiškoms dujoms, nes tuo metu jos laikytos laikinu perėjimo prie žaliosios ekonomikos laikotarpio šaltiniu, ir dėl visiškai politinio skuboto pasitraukimo iš stabilių švarių išteklių.
2.3.
Kalbant apie įvairių energijos rūšių derinį ES valstybėse narėse, kuris, be kita ko, atspindi jų geomorfologines sąlygas, energetikos sąjungos tikslų įgyvendinimui didelę įtaką daro nacionalinės aplinkybės.
Šį veiksnį akivaizdžiai atspindi ES žaliosios pertvarkos tempas.
Tačiau vienas dalykas išlieka aiškus: pagrindinis energetikos sąjungos prioritetas per krizę buvo tiekimo saugumas, ir tai kartais prieštaravo žaliosios pertvarkos tikslams.
2.4.
Dabartinė energetikos krizė atskleidžia, koks didelis yra ES energetikos sistemos pažeidžiamumas ir kaip svarbu užtikrinti atvirą strateginį visos energetikos pramonės grandinės savarankiškumą energetikos srityje.
Kartu ES energetikos sistema įrodė, kad yra pajėgi atremti stiprius išorinius sukrėtimus ir jų padarinius ir juos absorbuoti.
Energetikos krizę sukėlė ekonominių, politinių ir techninių veiksnių derinys.
Krizė prasidėjo nuo COVID-19 pandemijos nulemto ekonomikos sutrikdymo, dėl kurio padidėjo pasaulinė energijos paklausa, o trečiųjų valstybių kišimasis ir mažas dujų atsargų lygis kai kuriose Europos šalyse 2021–2022 m. žiemos sezonu, kartu su didesne paklausa, paryškino padėties rimtumą.
Ir taip sudėtinga padėtis vėliau dar pablogėjo dėl Rusijos invazijos į Ukrainą 2022 m. vasario mėn., o ES priklausomybė nuo iškastinių energijos išteklių ją dar labiau pablogino, ir tai padarė didelę tiesioginę įtaką energijos kainoms ir tiekimo saugumui.
2.5.
Energetikos krizės poveikis ES ekonomikai daro žalą.
Krizė tiesiogiai prisidėjo prie to, kad 2022 m. infliacija tapo didžiausia per visą naujausią ES integracijos istoriją: vidutinė infliacija ES yra 9,2 % (2), 2023 m. ji turėtų sumažėti iki 6,7 % (vis dar labai didelės), dar po metų – iki 3,1 % (3).
Didelė infliacija buvo ryškiausias 2022 m. ekonominės veiklos rezultatų reiškinys, turėjęs grandininį poveikį kitiems vartotojų krepšelio elementams ir stipriai paveikęs vartojimą bei elgseną.
Tai
(1) (2) (3)
Elektros energijos kainos staiga išaugo, o jų poveikis priklausė nuo dujų svarbos vietos elektros energijos gamybos portfelyje, ir 2022 m. buvo pasiekta 150–300 EUR/MWh kaina.
2023 m. Europos Komisijos paskelbtas suderintas energijos vartotojų kainų indeksas rodo, kad 2022 m. metinė infliacija vidutiniškai siekė 20 % Tačiau padėtis valstybėse narėse skyrėsi – Italijoje užregistruotas didžiausias 65 % lygis.
2023 m. pavasario ekonominė prognozė.
Eurostato duomenys.