2023.8.18.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 293/11
3.
Általános megjegyzések 3.1.
Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a válság fő oka az EU orosz gázellátástól való nagyfokú függése volt, és olyan hosszú távú jövőkép kialakítását javasolja, amely csökkenti az EU harmadik országoktól való energiafüggőségét; ez magában foglalja a tiszta technológiákkal kapcsolatos függetlenedést is.
Az EGSZB hangsúlyozza, hogy Európa stratégiai autonómiájának biztosítása érdekében minden uniós és nemzeti intézkedésnek ösztönöznie kell ezt a stratégiai átállást.
3.2.
Az EGSZB tisztában van azzal, hogy a fő prioritás nem csupán a válság következményeinek, hanem mindenekelőtt kiváltó okainak kezelése is, és kész eszmecserékben részt venni és megoldásokat javasolni.
Ehhez fokozatosan el kell távolodni a vészhelyzeti intézkedésektől olyan piackompatibilis és tényeken alapuló reformok és beruházások felé, amelyeket fenntartható és megvalósítható stratégiai koncepciók támasztanak alá.
Ezeknek a stratégiai koncepcióknak egyensúlyt kell teremteniük prioritásaik, pénzügyi forrásaik (állami és magánforrások), valamint az intézményi környezet és az adminisztratív feltételek (engedélyek, az uniós és nemzeti jogszabályoknak való megfelelés) között, és elegendő állami támogatásra kell épülniük.
3.3.
A háztartások és a vállalkozások takarékossági intézkedései hozzájárultak a komolyan fenyegető energiahiány elkerüléséhez.
Nem szabad azonban figyelmen kívül hagyni, hogy bizonyos megtakarítások csak az üzleti tevékenységek leállítása miatt valósultak meg.
Logikus, hogy a válságban a legsérülékenyebb ágazatok közé a leginkább energiaigényes iparágak (vegyipar, műtrágyagyártás, acélipar és vasgyárak) tartoznak.
Különös figyelmet kell fordítani rájuk az energetikai átállás, valamint az uniós ipar leépülésének kockázata (kibocsátásáthelyezés) tekintetében.
3.4.
A zöld átállás alapja az erős és összekapcsolt energetikai infrastruktúra, amelyet az elmúlt években súlyosan alulfinanszírozottak.
Az infrastruktúra-beruházások és -korszerűsítések kulcsfontosságú szerepet fognak játszani az elkövetkező években.
Ezért fontos, hogy az új szabályok egyértelmű és hosszú távú jelzést adjanak a befektetőknek.
A kkv-k energetikai átállásba való beruházási kapacitása azonban a kezdeti válság (Covid19) kitörése óta nagyon korlátozott volt.
A reformoknak tiszteletben kell tartaniuk az uniós energiapolitika célkitűzéseit a zöld átállás, a reziliencia, a szociális jólét, valamint az egyes tagállamok energiamixei közötti hatalmas különbségek tekintetében.
A válság súlyos hatást gyakorolt a beruházások biztonságára.
3.5.
Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a kulcsfontosságú reformkövetelmények mindenekelőtt az energiapiac szerkezetének aktualizálását foglalják magukban, hogy lehetővé váljon a fenntartható zöld átállás.
Az EGSZB arra kéri a társjogalkotókat, hogy jussanak konszenzusra azokat a fő piacszerkezeti kategóriákat illetően, amelyek közvetlenül befolyásolják az ágazatba való jövőbeli beruházási hajlandóságot, beleértve a hosszú távú szerződéseket; a megújuló energiaforrásokat támogató és ösztönző eszközöket; az energiaár-képzést megalapozó modellt, valamint az általános rugalmasság kérdését.
3.6.
Az uniós zöld megállapodás, amelyet a REPowerEU kezdeményezés egészít ki, az évtized végéig évente mintegy 350 milliárd EUR összegű beruházást hajthat végre (ez az EU éves GDP-jének több mint 2 %-a).
A rövid távú uniós beruházási előrejelzés továbbra is lényegesen gyengébb.
Ehhez további pénzügyi források mozgósítására van szükség a kiemelt beruházási igények kielégítése érdekében.
Ezek a beruházások ösztönözhetik a határozottabb uniós gazdasági fellendülést, valamint az infrastruktúrába, az energiahálózatok digitalizációjába, a rendszerösszekötő és tárolási kapacitásokba történő további beruházásokat.
3.7.
Az EGSZB tisztában van azzal, hogy ehhez a folyamathoz hatalmas pénzügyi forrásokra van szükség.
A zöld átállás nem lehetséges a kutatásba, az innovációba, az infrastruktúrába és az emberekbe való beruházások nélkül, akiket megfelelően fel kell készíteni az oktatás, a továbbképzések és az átképzések révén.
Az e célra javasolt új uniós finanszírozási programok keretében rendelkezésre álló jelentős összegek ellenére a nemzeti köz- és magánforrások is elengedhetetlenek ahhoz, hogy ez valóra váljon.
Az EGSZB hangsúlyozza, hogy egyszerű, hatékony és könnyen hozzáférhető finanszírozásra van szükség, és innovatív módszereket szorgalmaz a magántőke pénzügyi eszközök révén történő bevonására.
Az EGSZB figyelembe veszi a állami támogatás és célzott finanszírozás kibővített szerepeit is, ugyanakkor azt javasolja, hogy biztosítsanak egyenlő feltételeket az EU-ban.
3.8.
Az uniós kormányok 758 milliárd eurót határoztak meg és különítettek el a háztartások és a vállalkozások védelmére 2021 szeptembere és 2023 januárja között.
A tagállamok által eszközölt költségvetési beavatkozásoknak csupán egyharmada irányult a veszélyeztetett kategóriákra.
Az EGSZB azt javasolja, hogy az EKB ajánlásaira kell építeni: egy „zöld hármas” kritériumot kell létrehozni annak érdekében, hogy a jövőbeli beavatkozások testre szabottak, célzottak és az átállással szemben ellenállóak legyenek.
Az IMF ezenkívül a nem célzott árintézkedéseket úgy határozta meg, mint amelyek megteremtik a hosszabb távon magasan maradó infláció feltételeit.
Fokozatos megszüntetésük késleltetése veszélyeztetheti az EKB-t abban, hogy teljesítse a középtávú célkitűzéseit, ami a kívánatosnál hosszabbra nyújthatja a monetáris szigorítást.