2023.8.18.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 293/9
1.6.
Határozottan támogatja az inflációnak az idei év során történő fenntartható csökkentésére irányuló valamennyi szakpolitikai lépést, és támogatja a zöld, digitális és stratégiailag fontos ágazatokba és iparágakba történő beruházásokon alapuló gazdasági helyreállítást, támogatva az uniós ipart és a globális versenyképességet, ugyanakkor kiaknázva az egységes piac valamennyi előnyét.
Alapvető fontosságú, hogy a tiszta technológiák előállítása legyen Európa üzleti alapja.
A szociális partnerek mindenképpen biztosítani kívánják, hogy a tudás, a készségek és a termelési bázis ne hagyják el Európát.
Az okos függetlenség biztosítása érdekében az iparnak és az általa biztosított munkahelyeknek Európában kell maradniuk.
Ezért a versenyképességnek és a minőségi munkahelyek teremtésének életformává és a szakpolitikák megalkotásának és végrehajtásának központi elemévé kell válnia. 1.7.
A zöld megállapodás végrehajtásához, beleértve a karbonsemleges gazdaságra való átállást és a versenyképes uniós ipar fenntartását, hatalmas beruházásokra van szükség állami és magánforrásokból egyaránt.
Az EU-nak azonban nincs hosszú távú kerete a zöld megállapodás végrehajtásának erőteljes finanszírozásához.
Az EGSZB ezért megfelelő keretet kér a klímasemleges gazdaságra való átállást egyszerű és hatékony módon finanszírozó intézkedések támogatására. 1.8.
Válság és bizonytalanság idején döntő fontosságú az objektív információ és a határozott politikai vezetés.
Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy továbbra is legyen biztosított a megfelelő kommunikáció, többek között a válság következményeinek kezelése alatt is.
Az energiapiac és -rendszer reformja valamennyi iparágra és fogyasztóra hatással lesz; elengedhetetlen, hogy az érdekelt felek véleményét kikérjék a jogalkotási folyamat során, illetve hogy megfelelően tájékoztassák őket az alapvető átállásról.
2.
Alapvető tények és háttér 2.1.
Az energiaválság és annak az emberek életére és a vállalkozások fellendülésére gyakorolt hatása még mindig tapasztalható.
Ez megnehezíti a gazdaságra gyakorolt összesített általános hatásának mérését.
Minden bizonnyal kijelenthetjük azonban, hogy a válság legnagyobb hatása az (évtizedek óta a legmagasabb) inflációban és az államháztartásban nyilvánult meg (amely erős szerepet játszott a magas árak és költségek hatásainak enyhítésében és a kiszolgáltatottságuk csökkentését célzó beruházások erőteljes támogatásában).
A magas energiaárak az egekbe szökő gázárakra vezethetők vissza (1). 2.2.
Helyénvaló emlékeztetni az energiaunió azon kulcsfontosságú mérföldköveire, amelyek célzottan meghatározták az energiarendszer jövőbeli fejlődésének irányát.
Néhány pillérét, különösen az energiabiztonsággal kapcsolatos pilléreket a közelmúltban alábecsülték, főként az olcsó, akkoriban a zöld gazdaságra való átállásban átmeneti energiaforrásnak minősített orosz gázra való erőteljes összpontosítás és annak előnyben részesítése miatt, valamint a stabil, tiszta forrásoktól való, tisztán politikai, elhamarkodott elfordulás okán. 2.3.
Ami az uniós tagállamok eltérő energiaszerkezetét illeti, amely többek között geomorfológiai adottságaikat tükrözi, az energiaunió célkitűzéseinek teljesítését erősen befolyásolják a nemzeti körülmények.
Ezt a tényezőt jól láthatóan tükrözi az EU zöld átállásának üteme.
Egy dolog azonban továbbra is egyértelmű: a válság idején az energiaunió fő prioritása az ellátás biztonsága volt, ami néha ellentmondásban állt a zöld átállás céljaival. 2.4.
A jelenlegi energiaválság rávilágított arra, hogy mennyire súlyos az EU energiarendszerének sebezhetősége, és mennyire fontos a teljes energiaipari lánc nyitott stratégiai energetikai autonómiájának megvalósítása.
Ugyanakkor bebizonyította, hogy képes szembenézni a súlyos külső sokkhatásokkal és azok következményeivel, és kezelni tudja azokat.
Az energiaválságot gazdasági, politikai és technikai tényezők együttese váltotta ki.
A válság a Covid19-világjárványt követő gazdasági zavarral kezdődött, amely fokozta a globális energiakeresletet, míg a 2021/2022-es téli időszakban egyes európai országokban a harmadik országok beavatkozása és a gáztárolás alacsony szintje a magasabb kereslettel párosulva rávilágított a helyzet súlyosságára.
A már eleve nehéz helyzet tovább romlott Ukrajna 2022. februári orosz inváziójával, amelyet tovább súlyosbított az EU fosszilis energiaforrásoktól való függősége, ami erős közvetlen hatást gyakorolt az energiaárakra és az ellátásbiztonságra. 2.5.
Az energiaválság káros hatással volt az EU gazdaságára.
2022-ben közvetlenül hozzájárult az uniós integráció közelmúltbeli történetében rekordmagas inflációhoz: az átlagos uniós infláció 9,2 % volt (2), amely 2023-ban várhatóan 6,7 %-ra (még így is nagyon magas), majd egy évvel később 3,1 %-ra esik vissza (3).
A 2022. évi gazdaság leglátványosabb jelensége a magas infláció volt, amelynek hatása továbbgyűrűzött a fogyasztói kosár egyéb elemeire, és jelentős mértékben
(1) (2) (3)
A villamosenergia-árak meredeken emelkedtek – aminek változó hatása volt attól függően, hogy a gáz mennyire jelentős a helyi termelési portfóliókban – és 2022-ben elérték a 150–300 EUR/MWh árat.
Az Európai Bizottság harmonizált fogyasztói energiaár-indexének 2023. évi kiadása azt mutatja, hogy 2022-ben az éves arány átlagosan elérte a 20 %-ot.
A tagállamok helyzete azonban eltérő volt: a legmagasabb szintet Olaszországban érte el, ahol 65 % volt.
2023. tavaszi gazdasági előrejelzés: Eurostat.