C 293/40
HR
Službeni list Europske unije
18.8.2023.
8.2.
Više od 80 % slučajeva zaraze HIV-om u istočnoj Europi 2018.
zabilježeno je među ovisnicima o drogama, uglavnom vrlo mladim osobama i uglavnom ženama.
Mlade žene više su pogođene nego muškarci, među ostalim zbog prostitucije, koja je usko povezana s konzumacijom droga.
Lokalizirane epidemije HIV-a dokumentirane su i među marginaliziranim skupinama intravenskih korisnika droga u zapadnoj Europi.
8.3 Konzumacija droge i štetniji obrasci konzumacije, uključujući parenteralnu konzumaciju, češći su među zatvorenicima nego u općoj populaciji zbog čega su ovisnici o drogama u zatvoru osobito ranjivi.
8.4 Stopa pristupa testiranju među ovisnicima o drogama vrlo je niska i vjerojatnije je da će oni biti kasnije dijagnosticirani.
Čak je i u Italiji među svim korisnicima zdravstvenih usluga povezanih s ovisnošću bilo malo ovisnika o drogama koji su testirani na HIV, a uočena je i nespremnost da im se ponudi testiranje ako nemaju simptome povezane s HIV-om. 8.5.
Pristup terapiji za konzumente droga nedvojbeno je vrlo slab, iako se razlikuje od zemlje do zemlje.
Općenito se procjenjuje da je samo 8 % ovisnika o drogama uključeno u antiretrovirusnu terapiju i da su od svih osoba podvrgnutih terapiji samo 20 % ovisnici o drogama.
U usporedbi s osobama s HIV-om u općoj populaciji, vjerojatnost da će kod ovisnika o drogama doći do supresije virusa isto je tako manja.
Razlog tomu je činjenica da se ovisnici o drogama slabije pridržavaju terapije i da često potpuno prestaju s njome.
To dovodi do većeg rizika od smrti od AIDS-a među HIV pozitivnim ovisnicima o drogama. 8.6.
Ako želimo postići cilj osiguravanja univerzalnog pristupa terapiji protiv HIV-a u Europi i izvan nje, nužni su programi čija je svrha djelotvornije doprijeti do ovisnika o drogama.
9.
Muškarci koji imaju spolne odnose s muškarcima 9.1.
Općenito govoreći, muškarci koji imaju spolne odnose s muškarcima izloženi su 27 puta većem riziku od zaraze HIV-om nego opća populacija (6).
Neki biološki čimbenici olakšavaju zarazu HIV-om.
Većina se takvih muškaraca zarazi HIV-om putem nezaštićenog analnog spolnog odnosa, što je najrizičniji način zaraze HIV-om u usporedbi s drugim vrstama spolnog odnosa.
U toj skupini stanovništva velikoj raširenosti HIV-a također mogu pridonijeti velik broj seksualnih partnera i raširena konzumacija rekreativnih droga, uključujući intravenske droge (što često dovodi do spolnog odnosa pod utjecajem kemijskih stimulansa). 9.2.
Sve veća dostupnost antiretrovirusne terapije, što je dovelo do znatnog smanjenja širenja HIV-a općenito, nije imala isti učinak među muškarcima koji imaju spolne odnose s muškarcima.
Naprotiv, posljednjih je godina u mnogim zapadnim zemljama došlo do povećanja pojavnosti HIV-a u toj skupini stanovništva (7), a došlo je i do postupnog povećanja udjela slučajeva koji se mogu pripisati prijenosu spolnim odnosom među muškarcima. 9.3.
Prezervativi pomažu u sprečavanju prijenosa HIV-a i drugih spolno prenosivih infekcija.
Međutim, upotreba prezervativa nije toliko raširena zbog kulturoloških i obrazovnih prepreka te prepreka u opskrbi koje odražavaju različite društvene kontekste i razlike u zdravstvenim uslugama. 9.4.
U mnogim zemljama i u mnogim specifičnim okolnostima postoje razne prepreke pristupu preventivnim sredstvima zbog stigmatizacije, homofobije i diskriminacije, koje otežavaju pristup zdravstvenim uslugama i odgovarajućim informacijama.
U brojnim slučajevima zakonima se sankcioniraju i kriminaliziraju osobe koje imaju spolne odnose s osobama istog spola, što ih prisiljava da se skrivaju i prikrivaju svoju spolnu orijentaciju ili, još gore, svoj identitet.
Čak i ako zakoni nisu otvoreno diskriminatorni, stigmatizacija i strah odvraćaju ljude od pristupa uslugama povezanima s HIV-om, zbog čega nisu svjesni dostupnih sredstava za sprečavanje zaraze HIV-om. 9.5.
Stigma utječe i na pristup testiranju i na dijagnosticiranje.
Mnogi muškarci koji imaju spolne odnose s muškarcima navode da se boje osude zdravstvenih djelatnika i odgađaju testiranje, što često dovodi do kasnog dijagnosticiranja.
Budući da ne znaju da su zaraženi, nemaju pristup antiretrovirusnim lijekovima, koji bi, osim učinka na njihovo vlastito zdravlje, smanjili rizik od prijenosa virusa seksualnim partnerima.
(6) (7)
Iako je u cijelom svijetu rizik od zaraze HIV-om veći za muškarce koji imaju spolne odnose s muškarcima, stope zaraze razlikuju se među zemljopisnim područjima: ti muškarci čine 50 % svih novozabilježenih slučajeva HIV-a u Sjevernoj Americi i zapadnoj Europi, 47 % u Latinskoj Americi, oko 20 % u istočnoj Europi, Aziji, na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi te 12 % u Africi.
U zapadnoj se Europi broj HIV pozitivnih muškaraca koji imaju spolne odnose s muškarcima između 2010. i 2014. povećao za gotovo 20 %.
Među muškarcima u Italiji, većina novih slučajeva zaraze HIV-om zabilježena je među muškarcima koji imaju spolne odnose s muškarcima.