18.8.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 293/9
1.6.
Odlučno podržava sve mjere politike za održivo smanjenje inflacije tijekom ove godine i zalaže se za gospodarski oporavak utemeljen na ulaganjima u zelene, digitalne i strateški važne sektore i industrije, kojima se podupiru industrijska baza i globalna konkurentnost EU-a, uz iskorištavanje svih pogodnosti jedinstvenog tržišta.
Od presudne je važnosti da proizvodnja čistih tehnologija postane poslovni model Europe.
Socijalni partneri pod svaku cijenu žele osigurati da znanje, vještine i baza za proizvodnju ne napuste Europu.
Da bi se osigurala pametna neovisnost, industrija i radna mjesta koja ona stvara moraju ostati u Europi.
Stoga konkurentnost i otvaranje kvalitetnih radnih mjesta moraju postati naš način života i okosnica u donošenju i provođenju politika.
1.7.
Za provedbu zelenog plana, uključujući prelazak na ugljično neutralno gospodarstvo i održavanje konkurentnosti industrije EU-a, potrebna su golema ulaganja iz javnih i privatnih izvora.
Međutim, EU-u nedostaje dugoročni okvir za snažno financiranje provedbe zelenog plana.
EGSO stoga traži da se osmisli odgovarajući okvir za potporu mjerama kojima bi se na jednostavan i učinkovit način financirao prijelaz na klimatski neutralno gospodarstvo.
1.8.
Objektivne informacije i snažno političko vodstvo ključni su u vrijeme krize i neizvjesnosti.
EGSO stoga preporučuje da se nastavi s primjerenom komunikacijom, i u razdoblju tijekom kojeg se saniraju posljedice krize.
Reforma energetskog tržišta i sustava utjecat će na sve industrije i potrošače, stoga je od presudne važnosti da dionici imaju priliku iznijeti svoje stavove u zakonodavnom postupku i da budu adekvatno informirani o toj bitnoj tranziciji.
2.
Osnovne činjenice i kontekst 2.1.
Energetska kriza i njezin utjecaj na život ljudi i uspješno poslovanje poduzeća i dalje traju.
Zbog toga je teško izmjeriti njezin konačan sveukupni utjecaj na gospodarstvo.
Međutim, nedvojbeno se može izjaviti da se utjecaj krize najviše odražava na inflaciju (najviša u nekoliko desetljeća) i javne financije (koje su imale važnu ulogu u ublažavanju utjecaja visokih cijena i troškova i golemom podupiranju ulaganja kako bi ona bila manje ranjiva).
Visoke cijene energije uzrokovao je dramatičan rast cijene plina (1).
2.2.
Treba podsjetiti na ključne etape razvoja energetske unije, koje ciljano usmjeravaju tijek budućeg razvoja energetskog sustava.
Neki njezini stupovi, prije svega oni koji se odnose na energetsku sigurnost, u novije su se vrijeme podcjenjivali, uglavnom zbog velikog naglaska na jeftinom ruskom plinu kojem se davala prednost i koji se tada smatrao privremenim izvorom tijekom zelene tranzicije gospodarstva, kao i zbog brzopletog napuštanja stabilnih čistih izvora energije, isključivo iz političkih razloga.
2.3.
Kad je riječ o različitim kombinacijama energenata u državama članicama EU-a, koje su odraz njihovih geomorfoloških uvjeta i drugih aspekata, na postizanje ciljeva energetske unije znatno utječu nacionalne okolnosti.
Taj je čimbenik jasno vidljiv u brzini zelene tranzicije EU-a.
Jedno je, međutim, jasno: glavni prioritet energetske unije tijekom ove krize bila je sigurnost opskrbe, što ponekad nije bilo u skladu s ciljevima zelene tranzicije.
2.4.
Tekuća energetska kriza ukazala je na to koliko je energetski sustav EU-a ranjiv i koliko je važno nastojati uspostaviti otvorenu stratešku energetsku autonomiju u cijelom lancu energetskog sektora.
Istodobno je pokazala da taj sustav može podnijeti i apsorbirati snažne vanjske šokove i njihove posljedice.
Energetsku krizu izazvala je kombinacija ekonomskih, političkih i tehničkih elemenata.
Kriza je započela gospodarskim previranjima nakon pandemije bolesti COVID-19, koji je povećao globalnu potražnju za energijom, dok su uplitanje trećih zemalja i niske razine skladištenja plina u nekim europskim zemljama tijekom zime 2021. – 2022. zajedno s većom potražnjom istaknuli ozbiljnost situacije.
Situaciju koja je već bila teška pogoršala je ruska invazija na Ukrajinu u veljači 2022., kao i ovisnost EU-a o fosilnim izvorima energije, što je imalo snažan izravan utjecaj na cijene energije i sigurnost opskrbe.
2.5.
Energetska kriza nanijela je štetu gospodarstvu EU-a.
U 2022. izravno je pridonijela najvišoj inflaciji u novijoj povijesti integracije EU-a, pri čemu je prosječna inflacija u EU-u iznosila 9,2 % (2).
Očekuje se da će prosječna inflacija 2023. pasti na 6,7 % (što je i dalje vrlo visoko), a godinu nakon toga na 3,1 % (3).
Visoka inflacija bila je najvidljivija pojava među gospodarskim rezultatima u 2022., s posljedičnim učinkom na druge elemente potrošačke košarice i velikim utjecajem na
(1) (2) (3)
Cijena električne energije naglo se povećala, što je imalo različite učinke ovisno o lokalnoj važnosti plina u portfelju proizvodnje, a 2022. je dosegla 150–300 EUR/MWh.
Harmonizirani indeks potrošačkih cijena energije za 2023.
Europske komisije pokazuje da se 2022. godišnja stopa u prosjeku popela na 20 %.
Međutim, stanje se razlikovalo od jedne države članice do druge, a maksimalna razina od 65 % zabilježena je u Italiji.
Proljetna gospodarska prognoza 2023., Eurostat.