18.8.2023
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 293/11
3.
Yleiset huomiot 3.1 ETSK korostaa, että kriisin tärkeimpänä syynä oli EU:n suuri riippuvuus Venäjän kaasutoimituksista, ja ehdottaa, että luodaan pitkän aikavälin visio, jolla lisätään EU:n riippumattomuutta kolmansien maiden energiatoimituksista.
Tähän sisältyy myös riippumattomuus puhtaiden teknologioiden osalta.
ETSK korostaa, että kaikilla EU:n ja kansallisilla toimenpiteillä on kannustettava tähän strategiseen muutokseen Euroopan strategisen riippumattomuuden turvaamiseksi.
3.2 ETSK on hyvin tietoinen siitä, että ensisijaisena tavoitteena on puuttua kriisin seurausten lisäksi ennen kaikkea sen syihin, ja on valmis keskustelemaan ja ehdottamaan ratkaisuja.
Tämä edellyttää asteittaista siirtymistä hätätoimenpiteistä markkinoille soveltuviin ja näyttöön perustuviin uudistuksiin ja investointeihin, joita tuetaan kestävillä ja toteuttamis­ kelpoisilla strategisilla toimintaperiaatteilla.
Näissä strategisissa toimintaperiaatteissa on löydettävä tasapaino painopistei­ den, (julkisten ja yksityisten) rahoituslähteiden sekä institutionaalisen ympäristön ja hallinnollisten edellytysten (luvat, EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädännön noudattaminen) välillä, ja niiden on perustuttava riittävään julkiseen tukeen.
3.3 Kotitalouksien ja yritysten noudattamat energiansäästötoimenpiteet auttoivat välttämään vakavaa energiapulan riskiä.
Ei kuitenkaan pidä unohtaa, että osa säästöistä syntyi vain liiketoiminnan lamaantumisen vuoksi.
Kriisin aikana haavoittuneimpiin teollisuudenaloihin kuuluvat loogisesti energiaintensiivisimmät alat (kemianteollisuus, lannoitetuotanto, terästeollisuus ja rautatehtaat).
Niiden energiasiirtymään on kiinnitettävä erityistä huomiota samoin kuin EU:n teollisuustoiminnan häviämisen riskiin (hiilivuoto).
3.4 Vihreän siirtymän perustana on vahva ja yhteenliitetty energiainfrastruktuuri.
Siihen on viime vuosina investoitu aivan liian vähän.
Infrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla ja sen uudenaikaistamisella on tulevina vuosina keskeinen merkitys.
Sen vuoksi on tärkeää, että uusilla säännöillä annetaan sijoittajille selkeä ja pitkäaikainen viesti.
Pk-yritysten valmiudet investoida energiasiirtymään ovat kuitenkin olleet hyvin rajalliset covid-19-kriisin puhkeamisen jälkeen.
Uudistuksissa on noudatettava EU:n energiapolitiikan tavoitteita, jotka liittyvät vihreään siirtymään, häiriönsietokykyyn sekä sosiaaliseen hyvinvointiin, ja otettava huomioon valtavat erot yksittäisten jäsenvaltioiden energialähteiden yhdistelmien välillä.
Kriisillä on ollut vakava vaikutus investointivarmuuteen.
3.5 ETSK on vakuuttunut siitä, että keskeisiin uudistusvaatimuksiin sisältyy energiamarkkinoiden rakenteen päivittäminen kestävän vihreän siirtymän mahdollistamiseksi.
ETSK kehottaa lainsäätäjiä pyrkimään yhteisymmärrykseen tärkeimmistä markkinarakenteen osatekijöistä, jotka vaikuttavat suoraan halukkuuteen investoida tälle alalle.
Näitä ovat esimerkiksi pitkäaikaiset sopimukset, uusiutuvien energialähteiden tuki- ja kannustinvälineet, malli, jonka avulla muodostetaan perusta energian hinnalle, ja yleinen joustavuus.
3.6 EU:n vihreän kehityksen ohjelmalla, jota täydennetään REPowerEU-aloitteella, on vuosikymmenen loppuun saakka käytettävissä 350 miljardin vuotuiset investoinnit (yli 2 prosenttia EU:n vuotuisesta BKT:stä).
EU:n lyhyen aikavälin investointiennuste on edelleen huomattavasti heikompi.
Tämä edellyttää lisävarojen käyttöönottoa ensisijaisten investointitarpeiden kattamiseksi.
Tämäntyyppiset investoinnit voisivat toimia sysäyksenä EU:n talouden vahvalle elpymiselle ja lisäinvestoinneille infrastruktuuriin, energiaverkkojen digitalisointiin sekä yhteenliittämis- ja varastointika­ pasiteettiin.
3.7 ETSK on hyvin tietoinen siitä, että tämä prosessi edellyttää valtavia rahoituslähteitä.
Vihreä siirtymä ei ole mahdollinen ilman investointeja tutkimukseen, innovointiin, infrastruktuuriin ja ihmisiin, joille on annettava asianmukaiset valmiudet koulutuksen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutuksen avulla.
Vaikka EU:n uusissa rahoitusohjelmissa on varattu suuria summia tähän tarkoitukseen, kansalliset julkiset ja yksityiset rahoituslähteet ovat ehdottoman välttämättömiä tavoitteiden toteuttamiseksi.
ETSK korostaa yksinkertaisen, tehokkaan ja helposti saatavilla olevan rahoituksen tarvetta ja kehottaa kehittämään innovatiivisia menetelmiä yksityisen pääoman sitouttamiseksi rahoitusvälineiden avulla.
ETSK ottaa huomioon myös valtiontuen ja kohdennetun rahoituksen laajemman roolin, mutta kehottaa varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset EU:ssa.
3.8 EU:n hallitukset ovat varanneet ja myöntäneet 758 miljardia euroa kotitalouksien ja yritysten suojaamiseen syyskuun 2021 ja tammikuun 2023 välisenä aikana.
Vain kolmannes jäsenvaltioiden toteuttamista finanssipoliittisista toimista kohdistui haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin.
ETSK kehottaa laatimaan toimet EKP:n suositusten pohjalta.
Olisi otettava käyttöön ”kolminkertaiset vihreät kriteerit” niin, että tulevat toimet olisivat räätälöityjä, kohdennettuja ja ”siirtymän kestäviä”.
Kansainvälinen valuuttarahasto on myös arvioinut, että kohdentamattomat hintatoimenpiteet voivat aiheuttaa korkean inflaation jatkumisen pitkällä aikavälillä.
Niiden asteittaisen lakkauttamisen lykkääminen voisi vaarantaa EKP:n kyvyn saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteensa, mikä johtaisi rahapolitiikan kiristymiseen pidempään kuin muutoin olisi toivottavaa.