18.8.2023
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 293/9
1.6 Komitea tukee voimakkaasti kaikkia poliittisia toimia inflaation hillitsemiseksi kestävällä tavalla tämän vuoden aikana ja kannattaa talouden elvyttämistä vihreisiin, digitaalisiin ja strategisesti tärkeisiin aloihin ja teollisuudenaloihin tehtävien investointien avulla.
Nämä tukisivat EU:n teollisuuspohjaa ja maailmanlaajuista kilpailukykyä, ja samalla hyödynnettäisiin kaikkia sisämarkkinoiden etuja.
On ehdottoman tärkeää, että puhtaiden teknologioiden tuotannolle luodaan liiketoiminnalliset edellytykset Euroopassa.
Työmarkkinaosapuolet haluavat kaikin keinoin välttää tieto-, osaamisja tuotantopohjan poistumista Euroopasta.
Älykkään riippumattomuuden varmistamiseksi teollisuuden ja sen luomien työpaikkojen on pysyttävä Euroopassa.
Kilpailukyvystä ja laadukkaiden työpaikkojen luomisesta onkin tultava luontainen osa tavanomaista toimintaa ja keskeinen tekijä toimintapolitiikkojen laadinnassa ja täytäntöönpanossa.
1.7 Vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpano sekä siirtyminen hiilineutraaliin talouteen ja EU:n teollisuuden kilpailukyvyn säilyttäminen edellyttävät valtavia investointeja julkisista ja yksityisistä lähteistä.
EU:lla ei kuitenkaan ole pitkän aikavälin kehystä vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanon vankkaa rahoitusta varten.
ETSK kehottaakin luomaan asianmukaiset puitteet sellaisten toimenpiteiden tukemiseksi, joilla rahoitetaan siirtymistä ilmastoneutraaliin talouteen yksinkertaisella ja tehokkaalla tavalla.
1.8 Kriisin ja epävarmuuden aikoina objektiivinen tiedottaminen ja vahva poliittinen johtajuus ovat ratkaisevan tärkeitä.
ETSK suosittaakin, että asianmukaisen viestinnän jatkuminen varmistetaan myös koko sen ajan, kun kriisin seurauksia käsitellään.
Energiamarkkinoiden ja -järjestelmän uudistaminen vaikuttaa kaikkiin toimialoihin ja kuluttajiin.
On äärimmäisen tärkeää, että sidosryhmät voivat osallistua lainsäädäntöprosessiin ja että ne saavat riittävästi tietoa tästä perustavanlaatuisesta siirtymästä.
2.
Perustiedot ja konteksti 2.1 Energiakriisi ja sen vaikutukset ihmisten elämään ja yritysten vaurauteen jatkuvat edelleen.
Sen vuoksi on vaikeaa mitata kriisin kokonaisvaikutuksia talouteen.
Voidaan kuitenkin varmasti todeta, että kriisin suurin vaikutus on heijastunut inflaatioon (joka on ollut korkeimmillaan vuosikymmeniin) ja julkiseen talouteen (jolla on ollut vahva rooli korkeiden hintojen ja kustannusten vaikutusten lieventämisessä ja investointien tukemisessa merkittävissä määrin niiden haavoittuvuuden vähentämiseksi).
Korkeiden energianhintojen syynä olivat räjähdysmäisesti nousseet kaasun hinnat (1).
2.2 On aiheellista palauttaa mieliin energiaunionin keskeiset virstanpylväät, jotka ovat erityisesti määrittäneet energiajärjestelmän tulevaa kehitystä.
Eräitä sen pilareista, etenkin energiaturvallisuuteen liittyviä pilareita, on viime aikoina aliarvioitu lähinnä siksi, että etusijalle asetettiin panostaminen Venäjältä saatuun halpaan kaasuun – sitä pidettiin tuolloin väliaikaisena energialähteenä siirryttäessä vihreään talouteen – ja siksi, että vakaat puhtaat energialähteet hylättiin äkillisesti pelkästään poliittista syistä.
2.3 EU:n jäsenvaltioiden erilaisissa energialähteiden yhdistelmissä, jotka heijastavat muun muassa niiden geomorfolo­ gisia olosuhteita, kansalliset olosuhteet vaikuttavat voimakkaasti siihen, saavutetaanko energiaunionin tavoitteet.
Tämä tekijä heijastuu selkeästi EU:n vihreän siirtymän toteutumisvauhtiin.
Yksi asia on kuitenkin edelleen selvä: kriisin aikana energiaunionin keskeisenä painopisteenä oli energiaturvallisuus, mikä oli joskus ristiriidassa vihreän siirtymän tavoitteiden kanssa.
2.4 Nykyinen energiakriisi on osoittanut, miten vakava EU:n energiajärjestelmän haavoittuvuus on ja miten tärkeää on pyrkiä koko energiateollisuusketjun avoimeen strategiseen energiaomavaraisuuteen.
Samalla järjestelmä on osoittanut kykynsä kohdata ja vaimentaa voimakkaita ulkoisia häiriöitä ja niiden seurauksia.
Energiakriisi sai alkunsa useista taloudellisista, poliittisista ja teknisistä tekijöistä.
Kriisi alkoi covid-19-pandemian jälkeisestä talousmyllerryksestä, joka lisäsi maailmanlaajuista energiankysyntää samalla kun kolmansien maiden toimet ja kaasuvarastojen vähäisyys eräissä Euroopan maissa talvikaudella 2021–2022 yhdessä kysynnän kasvun kanssa korostivat tilanteen vakavuutta.
Jo ennestään vaikea tilanne paheni Venäjän hyökättyä Ukrainaan helmikuussa 2022, ja tilannetta heikensi EU:n riippuvuus fossiilisista energialähteistä, millä oli voimakas suora vaikutus energian hintoihin ja toimitusvarmuuteen.
2.5 Energiakriisi on vaikuttanut EU:n talouteen haitallisesti.
Vuonna 2022 se aiheutti osaltaan EU:n yhdentymisen lähihistorian ennätysinflaation, kun EU:n keskimääräinen inflaatio oli 9,2 prosenttia (2).
Inflaation odotetaan hidastuvan 6,7 prosenttiin (joka on yhä erittäin korkea) vuonna 2023 ja 3,1 prosenttiin vuotta myöhemmin (3).
Korkea inflaatio oli näkyvin ilmiö vuoden 2022 taloudellisessa suorituskyvyssä, ja sillä oli kerrannaisvaikutuksia muihin kuluttajakorin osiin ja
(1) (2) (3)
Sähkön hinnat nousivat jyrkästi, ja vaikutus vaihteli sen mukaan, mikä on kaasun paikallinen merkitys energiantuotantotavoissa.
Vuonna 2022 hinnat olivat 150–300 euroa megawattitunnilta.
Euroopan komission yhdenmukaistettu energian kuluttajahintojen indeksi vuodelta 2023 osoittaa, että vuotuinen nousu vuonna 2022 oli keskimäärin 20 prosenttia.
Tilanne oli kuitenkin erilainen eri jäsenvaltioissa, ja Italiassa enimmäistaso oli 65 prosenttia.
Kevään 2023 talousennuste, Eurostat.