18.8.2023
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 293/11
3.
Generelle bemærkninger 3.1.
EØSU understreger, at hovedårsagen til krisen var EU's store afhængighed af gasforsyninger fra Rusland, og foreslår, at der fastlægges en langsigtet vision, som vil gøre EU mindre energiafhængig af tredjelande.
Dette gælder også uafhængighed hvad angår rene teknologier.
EØSU understreger, at alle EU-foranstaltninger og nationale foranstaltninger skal fremme denne strategiske omstilling for at sikre EU's strategiske autonomi.
3.2.
EØSU er udmærket klar over, at hovedprioriteten ikke blot er at afhjælpe konsekvenserne, men først og fremmest at fjerne årsagerne til krisen, og er parat til at drøfte og foreslå løsninger.
Dette kræver, at man gradvist bevæger sig væk fra nødforanstaltninger og hen imod markedsforenelige, evidensbaserede reformer og investeringer, der understøttes af holdbare og gennemførlige strategiske koncepter.
Disse strategiske koncepter skal sikre en balance mellem prioriteter, finansieringskilder (offentlige og private), de institutionelle rammer og de administrative forudsætninger (tilladelser, overholdelse af EU-lovgivning og national lovgivning) og skal være baseret på tilstrækkelig offentlig støtte.
3.3.
Husholdningernes og virksomhedernes energibesparende foranstaltninger hjalp med til at afværge alvorlige risici for energimangel.
Men man må ikke glemme, at nogle besparelser udelukkende skyldtes nedlukning af erhvervsaktiviteter.
Det giver sig selv, at de mest sårbare industrier under krisen er dem, der er mest energiintensive (den kemiske industri, gødningsproducenter, stål- og jernværksindustrien).
Der bør være særlig opmærksomhed på dem, især i forhold til deres energiomstilling og risikoen for afindustrialisering i EU (kulstoflækage).
3.4.
Grundlaget for den grønne omstilling er en stærk og sammenkoblet energiinfrastruktur, hvor der har været underinvesteret markant i de senere år.
Infrastrukturinvesteringer og -forbedringer kommer til at være meget afgørende i de kommende år.
Det er derfor vigtigt, at nye regler sender et klart og langsigtet signal til investorerne.
SMV'erne har imidlertid haft meget begrænsede muligheder for at investere i energiomstillingen, siden den første krise (covid-19) brød ud.
Reformerne skal respektere målene for EU's energipolitik, hvad angår den grønne omstilling, robusthed og social velfærd, samt de enorme forskelle i medlemsstaternes energimiks.
Krisen har i alvorlig grad indvirket på investeringssikkerheden.
3.5.
EØSU er overbevist om, at de vigtigste krav til reformer er en modernisering af energimarkedets udformning for at muliggøre en bæredygtig grøn omstilling.
EØSU opfordrer medlovgiverne til at nå til enighed om de vigtigste elementer i markedsudformningen, som direkte påvirker den fremtidige lyst til at investere i denne sektor, herunder langsigtede kontrakter, støtte- og incitamentsinstrumenter for vedvarende energi, en model, der kan danne grundlaget for energiprisdannelse, og spørgsmålet om generel fleksibilitet.
3.6.
Med EU's grønne pagt og REPowerEU-initiativet er der potentiale til at foretage investeringer for omkring 350 mia.
EUR om året frem til årtiets udgang (mere end 2 % af EU's årlige BNP).
Den kortsigtede investeringsprognose for EU er væsentligt svagere.
Det kræver, at der rejses yderligere finansielle midler for at kunne opfylde de prioriterede investeringsbehov.
Denne type investeringer kunne være katalysatoren for en mere robust økonomisk genopretning i EU og yderligere investeringer i infrastruktur, digitalisering af energinet, sammenkoblinger og lagringskapacitet.
3.7.
EØSU er klar over, at der er behov for enorme finansieringsmidler til denne omstilling.
Den grønne omstilling kommer ikke til at ske uden investeringer i forskning, innovation, infrastruktur og mennesker, som skal klædes ordentligt på via uddannelse, opkvalificering og omskoling.
På trods af de store beløb, som stilles til rådighed til dette formål under nye EU-finansieringsprogrammer, er nationale offentlige og private kilder helt afgørende for at gøre dette til en realitet.
EØSU fremhæver, at der er behov for enkel, effektivt og let adgang til finansiering, og efterlyser nyskabende metoder til at tiltrække privat kapital via finansielle instrumenter.
EØSU noterer sig desuden det udvidede anvendelsesområde for statsstøtte og øremærket finansiering, men anbefaler at sikre lige vilkår i EU.
3.8.
Fra september 2021 til januar 2023 øremærkede og bevilgede regeringerne i EU 758 mia.
EUR til at beskytte husholdninger og virksomheder.
Kun en tredjedel af medlemsstaternes finanspolitiske indgreb var rettet imod sårbare grupper.
Med udgangspunkt i ECB's anbefalinger mener EØSU, at der bør indføres et »grønt triple-T-kriterium«, så fremtidige indgreb er skræddersyede, målrettede og fremtidssikrede (»tailored, targeted and transition-proof«).
IMF har desuden slået fast, at ikkemålrettede prisforanstaltninger skaber forudsætninger for en længere periode med højere inflation på længere sigt.
Hvis udfasningen af disse foranstaltninger udskydes, kan det bringe ECB's evne til at nå sine målsætninger på mellemlang sigt i fare, hvilket vil resultere i en længerevarende monetær stramning, end det ellers er ønskeligt.