18.8.2023
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 293/9
1.6.
Udvalget bifalder kraftigt alle politiske skridt til en varig nedbringelse af inflationen i løbet af i år og er tilhænger af, at den økonomiske genopretning baseres på investeringer i grønne, digitale og strategisk vigtige sektorer og industrier, således at EU's industrigrundlag og globale konkurrenceevne understøttes, og alle fordelene ved det indre marked udnyttes.
Det er absolut nødvendigt, at produktion af rene teknologier bliver et erhvervsmæssigt grundlag for Europa.
Arbejdsmarkedets parter ønsker for enhver pris at sikre, at viden, kompetencer og produktionsgrundlag ikke forlader Europa.
For at sikre intelligent uafhængighed skal industrien — og de arbejdspladser, den skaber — forblive i Europa.
Konkurrencedygtighed og skabelse af arbejdspladser af høj kvalitet skal derfor blive et selvfølgeligt mål og omdrejningspunktet for udformningen og gennemførelsen af vores politikker.
1.7.
Gennemførelsen af den grønne pagt, herunder omstillingen til en kulstofneutral økonomi og opretholdelsen af en konkurrencedygtig industri i EU, kræver enorme offentlige og private investeringer.
EU mangler imidlertid en langsigtet ramme for solid finansiering af gennemførelsen af den grønne pagt.
EØSU efterlyser derfor en egnet ramme, der kan understøtte de foranstaltninger, der skal finansiere omstillingen til en klimaneutral økonomi på enkel og effektiv vis.
1.8.
I tider med krise og usikkerhed er objektiv information og stærkt politisk lederskab altafgørende.
EØSU anbefaler derfor, at det sikres, at der fortsat kommunikeres hensigtsmæssigt, herunder så længe konsekvenserne af krisen er ved at blive afhjulpet.
Reformen af energimarkedet og -systemet vil få konsekvenser for alle industrier og forbrugere.
Det er absolut nødvendigt, at interessenterne høres i lovgivningsprocessen og orienteres fyldestgørende om denne grundlæggende omstilling.
2.
Grundlæggende fakta og baggrund 2.1.
Energikrisen og dens konsekvenser berører fortsat menneskers liv og virksomhedernes indtjening.
Det gør det vanskeligt at måle den endelige samlede indvirkning på økonomien.
Der er dog ingen tvivl om, at krisens konsekvenser især mærkes som inflation (der er den højeste i mange årtier) og i de offentlige finanser (som har spillet en stor rolle med hensyn til at afbøde virkningerne af høje priser og omkostninger og yde massiv støtte til investeringer for at mindske sårbarheden).
Årsagen til de høje energipriser var, at gaspriserne skød voldsomt i vejret (1).
2.2.
Det er relevant at minde om energiunionens vigtigste milepæle, som specifikt har udstukket kursen for energisystemets fremtidige udvikling.
Nogle af søjlerne, navnlig dem, der vedrører energisikkerhed, blev indtil for nylig ikke betragtet som tilstrækkeligt vigtige, hovedsagelig på grund af et stærkt fokus på og en præference for billig russisk gas, der på det tidspunkt blev betragtet som en midlertidig kilde under den grønne økonomiske omstilling, og på grund af den forhastede udfasning af stabile rene kilder af rent politiske årsager.
2.3.
I lyset af de forskellige energimiks i EU's medlemsstater, som bl.a. afspejler landenes geomorfologiske forhold, er det i høj grad de nationale omstændigheder, der er afgørende for, om energiunionens mål nås.
Dette ses tydeligt i tempoet i EU's grønne omstilling.
Det står dog fortsat klart, at energiunionens vigtigste prioritet under krisen var forsyningssikkerhed, hvilket undertiden var i strid med målene for den grønne omstilling.
2.4.
Den aktuelle energikrise har blotlagt, hvor sårbart EU's energisystem er, og hvor vigtigt det er at arbejde for åben strategisk autonomi på energiområdet i hele energiindustrikæden.
Samtidig har systemet vist sin evne til at håndtere og absorbere kraftige chok udefra og de deraf følgende konsekvenser.
Energikrisen blev udløst af en kombination af økonomiske, politiske og tekniske faktorer.
Krisen begyndte med den økonomiske turbulens efter covid-19-pandemien, som fik energiefterspørgslen til at stige på globalt plan, og situationens alvor blev samtidig understreget af tredjelandes indblanding og lave gasbeholdninger i nogle EU-lande i vinterhalvåret 2021/2022, der faldt sammen med den øgede efterspørgsel.
Den allerede vanskelige situation blev derefter forværret med Ruslands invasion af Ukraine i februar 2022 og yderligere skærpet på grund af EU's afhængighed af fossile energikilder, hvilket havde en stærk direkte indflydelse på energipriserne og forsyningssikkerheden.
2.5.
Energikrisen har været skadelig for EU's økonomi.
I 2022 bidrog krisen direkte til den højeste inflation i nyere tid med EU-integration, idet EU-gennemsnittet lå på 9,2 % (2), hvilket forventes at falde til 6,7 % (stadig meget høj) i 2023 og til 3,1 % året efter (3).
Høj inflation var det, der mest synligt påvirkede de økonomiske resultater for 2022 med en afsmittende virkning på andre komponenter i forbrugerkurven og en stærk indvirkning på forbrug og adfærd.
Dette har haft enorme
(1) (2) (3)
Elpriserne steg kraftigt med forskellige konsekvenser afhængigt af gassens lokale betydning i produktionsudbuddet og nåede op på 150-300 EUR/MWh i 2022.
Kommissionens Harmonised Index of Consumer Energy Prices 2023 viser, at den årlige stigning i 2022 i gennemsnit var på 20 %, men forskellig fra medlemsstat til medlemsstat, idet den var højest i Italien med 65 %.
Økonomisk prognose — forår 2023: Eurostat.