18.8.2023
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 293/11
3.
Obecné připomínky 3.1.
EHSV zdůrazňuje, že hlavní příčinou krize byla vysoká závislost EU na dodávkách plynu z Ruska, a navrhuje stanovit dlouhodobou vizi, díky níž bude EU méně energeticky závislá na třetích zemích, což zahrnuje i nezávislost v oblasti čistých technologií.
EHSV zdůrazňuje, že v zájmu zajištění strategické autonomie Evropy je nutné tuto strategickou změnu stimulovat veškerými opatřeními na úrovni EU i jednotlivých států.
3.2.
EHSV si je dobře vědom toho, že hlavní prioritou je řešit nejen důsledky, ale především příčiny a důvody krize, a je připraven navrhovat řešení a jednat o nich.
To vyžaduje postupný přechod od mimořádných opatření k reformám a investicím, jež budou slučitelné s trhem a založené na důkazech a budou se opírat o udržitelné a proveditelné strategické koncepce.
Tyto strategické koncepce musí zajistit rovnováhu mezi svými prioritami, finančními zdroji (veřejnými a soukromými) a institucionálním prostředím a správními podmínkami (povolení, soulad s právními předpisy EU a jednotlivých států) a musí být založeny na odpovídající veřejné podpoře.
3.3.
Opatření zaměřená na úsporu energie v případě domácností a podniků pomohla odvrátit vážné riziko nedostatku energie.
Je však zapotřebí si uvědomit, že k některým úsporám došlo pouze v důsledku zastavení činnosti podniků.
Mezi odvětví, která jsou v krizi nejzranitelnější, logicky patří ta energeticky nejnáročnější (chemický průmysl, výrobci hnojiv, ocelářství a železárny).
Těmto odvětvím by měla být věnována zvláštní pozornost z hlediska jejich energetické transformace a rizika deindustrializace EU (únik uhlíku).
3.4.
Základem ekologické transformace je silná a propojená energetická infrastruktura, do které se v posledních letech investovalo jen velmi málo.
Investice do infrastruktury a její modernizace budou v nadcházejících letech hrát klíčovou úlohu.
Proto je důležité, aby nové předpisy vyslaly investorům jasný a dlouhodobý signál.
Schopnost malých a středních podniků investovat do transformace energetiky je však od vypuknutí první krize (COVID-19) velmi omezená.
Reformy musí brát ohled na cíle energetické politiky EU, pokud jde o ekologickou transformaci, odolnost a sociální zabezpečení, ale i na obrovské rozdíly ve struktuře skladby zdrojů energie jednotlivých členských států.
Krize měla vážný dopad na investiční jistotu.
3.5.
EHSV je přesvědčen, že mezi klíčové reformní požadavky patří především aktualizace uspořádání trhu s energií s cílem umožnit udržitelnou ekologickou transformaci.
EHSV vyzývá spolunormotvůrce, aby dosáhli konsensu ohledně hlavních kategorií uspořádání trhu, které přímo ovlivňují budoucí tendenci k investicím do tohoto odvětví, včetně dlouhodobých smluv, podpůrných a pobídkových nástrojů pro obnovitelné zdroje energie, modelu představujícího základ pro tvorbu cen energie a otázky celkové flexibility.
3.6.
V rámci Zelené dohody pro Evropu, kterou doplňuje iniciativa REPowerEU, by se mohlo do konce desetiletí ročně investovat přibližně 350 miliard EUR (tj. více než 2 % ročního HDP EU).
Krátkodobý investiční výhled v EU je však podstatně nižší.
Pro uspokojení nejdůležitějších investičních potřeb je tedy nutné mobilizovat další finanční prostředky.
Investice tohoto typu by mohly podnítit výraznější hospodářské oživení v EU a další investice do infrastruktury, digitalizace energetických sítí, propojení a skladovacích kapacit.
3.7.
EHSV si je dobře vědom toho, že tento proces vyžaduje obrovské finanční zdroje.
Ekologická transformace nebude možná bez investic do výzkumu, inovací, infrastruktury a lidí, kteří by měli být řádně připraveni prostřednictvím vzdělávání, prohlubování dovedností a změn kvalifikace.
I přesto, že za tímto účelem jsou v rámci nových programů financování EU vyčleněny obrovské finanční částky, je k jeho realizaci bezpodmínečně nutné využít na vnitrostátní úrovni veřejné a soukromé zdroje.
EHSV zdůrazňuje potřebu jednoduchého, účinného a snadno dostupného financování a požaduje inovativní způsoby mobilizace soukromého kapitálu prostřednictvím finančních nástrojů.
EHSV rovněž zohledňuje rozšířenou úlohu cílené podpory a financování v rámci státní podpory, doporučuje však zajistit rovné podmínky v EU.
3.8.
Vlády členských států EU v období od září 2021 do ledna 2023 vyčlenily a přidělily 758 miliard EUR na ochranu domácností a podniků.
Pouze třetina fiskálních intervencí zavedených členskými státy byla zaměřena na zranitelné kategorie.
EHSV doporučuje navázat na doporučení ECB a zavést trojité zelené kritérium („Green triple-T“), aby budoucí intervence byly uzpůsobené, cílené a obstály při transformaci (neboli anglicky „tailored, targeted, transition-proof“).
Necílená cenová opatření také MMF definoval jako něco, co v delším časovém horizontu nastaví podmínky pro delší období vyšší inflace.
Odklad jejich postupného ukončování by mohl ohrozit schopnost ECB dosáhnout svých střednědobých cílů, což by vedlo ke zpřísnění měnové politiky po delší dobu, než je jinak žádoucí.