18.8.2023 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 293/11
3.
Общи коментари 3.1.
ЕИСК подчертава, че основната причина за кризата беше силната зависимост на ЕС от доставките на руски газ и предлага да се изгради дългосрочна визия, която да направи ЕС по-малко енергийно зависим от трети държави; това включва и независимост по отношение на чистите технологии.
ЕИСК подчертава, че всички мерки на равнището на ЕС и на национално равнище трябва да стимулират този стратегически преход, за да се гарантира стратегическата автономност на Европа.
3.2.
ЕИСК е наясно, че основният приоритет е да се обърне внимание не само на последиците, но преди всичко на причините за кризата, и е готов да обсъди и предложи решения.
Това изисква постепенно преминаване от спешните мерки към съобразени с пазара и основани на факти реформи и инвестиции, подкрепени от устойчиви и осъществими стратегически концепции.
Тези стратегически концепции трябва да получават подходяща публична подкрепа и да постигнат равновесие между своите приоритети, финансови източници (публични и частни), институционалната среда и административните условия (разрешения, съответствие със законодателството на ЕС и националното законодателство) на които се основават.
3.3.
Мерките за енергоспестяване, предприети от домакинствата и предприятията, спомогнаха за предотвратяване на всякакъв сериозен риск от недостиг на енергия.
Въпреки това не бива да остава незабелязан фактът, че известни икономии са осъществени единствено поради закриването на стопанска дейност.
Най-уязвимите отрасли в кризата логично са най-енергоемките (химическа промишленост, производители на торове, стоманодобивна промишленост и производство на чугун).
На тях би трябвало да се обърне специално внимание, като се наблегне на техния енергиен преход, както и на риска от деиндустриализация на ЕС (изместване на въглеродни емисии).
3.4.
Основата на екологичния преход е силната и взаимосвързана енергийна инфраструктура, която през последните години страда от тежък недостиг на инвестиции.
Инвестициите в инфраструктура и модернизирането ще играят ключова роля през следващите години.
Поради това е важно новите правила да изпращат ясен и дългосрочен сигнал към инвеститорите.
Въпреки това капацитетът на МСП да инвестират в енергийния преход е много ограничен след избухването на първоначалната криза (COVID-19).
Реформите трябва да зачитат целите на енергийната политика на ЕС по отношение на екологичния преход, устойчивостта и социалното благосъстояние, както и огромните различия между структурите на енергийния микс на конкретни държави членки.
Кризата оказа сериозно въздействие върху инвестиционната сигурност.
3.5.
ЕИСК е убеден, че основните изисквания по отношение на реформата включват преди всичко актуализиране на структурата на енергийния пазар, за да се даде възможност за устойчив екологичен преход.
ЕИСК призовава съзаконодателите да постигнат консенсус относно основните категории организация на пазара, които оказват пряко въздействие върху бъдещата склонност за инвестиране в този сектор, включително дългосрочни договори; инструменти за подкрепа и стимулиране на възобновяемите енергийни източници; модел, който формира основата за определяне на цените на енергията; и цялостната гъвкавост.
3.6.
Зеленият пакт на ЕС, допълнен от инициативата REPowerEU, има потенциал за инвестиции от приблизително 350 млрд. евро годишно до края на десетилетието (над 2 % от годишния БВП на ЕС).
Краткосрочната прогноза за инвестициите на ЕС продължава да бъде значително по-слаба.
Това изисква да бъдат мобилизирани допълнителни финансови ресурси, за да се отговори на приоритетните нужди от инвестиции.
Тези видове инвестиции биха могли да доведат до по-стабилно икономическо възстановяване на ЕС и да привлекат допълнителни инвестиции в инфраструктура, цифровизация на енергийните мрежи, междусистемни връзки и капацитет за съхранение.
3.7.
ЕИСК е наясно, че за този процес са необходими огромни финансови ресурси.
Екологичният преход няма да бъде възможен без инвестиции в научни изследвания, иновации, инфраструктура и хора, които би трябвало да бъдат добре подготвени чрез образование, повишаване на квалификацията и преквалификация.
Въпреки големите суми, отпуснати за тази цел от ЕС по линия на новите програми за финансиране, националните публични и частни източници са абсолютно необходими за осъществяването на този преход.
ЕИСК подчертава необходимостта от опростено, ефикасно и лесно достъпно финансиране и призовава за иновативни методи за привличане на частен капитал чрез финансови инструменти.
ЕИСК също така взема предвид разширената роля на подкрепата и финансирането на държавната помощ за конкретна цел, но препоръчва да се гарантират еднакви условия на конкуренция в ЕС.
3.8.
Между септември 2021 г. и януари 2023 г. правителствата от ЕС заделиха и отпуснаха 758 милиарда евро за защита на домакинствата и предприятията.
Само една трета от фискалните интервенции, извършени от държавите членки, бяха насочени към уязвими категории.
Въз основа на препоръките на ЕЦБ ЕИСК предлага да се установи критерий „Екологично тройно Т“, с цел бъдещите интервенции да бъдат приспособени към нуждите, целенасочени и устойчиви на прехода.
МВФ също определи нецелеви ценови мерки като определящи условията за продължителен период на по-висока инфлация в дългосрочен план.
Забавянето на тяхното постепенно премахване може да застраши способността на ЕЦБ да постигне средносрочните си цели, което ще доведе до затягане на паричната политика по-дълго, отколкото е желателно.