18.8.2023 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 293/9
1.6.
Той категорично подкрепя всички политически стъпки за устойчиво намаляване на инфлацията през тази година, както и икономическото възстановяване въз основа на инвестиции в екологични, цифрови и стратегически важни сектори и отрасли, което подкрепя промишлената база на ЕС и конкурентоспособността в световен мащаб, като същевременно се използват всички предимства на единния пазар.
Изключително важно е производството на чисти технологии да се превърне в икономически аргумент за Европа.
Социалните партньори искат на всяка цена да се гарантира, че знанията, уменията и производствената база няма да напуснат Европа.
За да се гарантира интелигентна независимост, промишлеността и работните места, които тя създава, трябва да останат в Европа.
По тази причина конкурентоспособността и създаването на работни места трябва да се превърнат в начин на живот и да заемат централно място при разработването и прилагането на нашите политики. 1.7.
Изпълнението на Зеления пакт, включително преходът към неутрална по отношение на въглеродните емисии икономика и поддържането на конкурентоспособна промишленост на ЕС, изисква огромни инвестиции от публични и частни източници.
ЕС, обаче, не разполага с дългосрочна рамка за стабилно финансиране на изпълнението на Зеления пакт.
Поради това ЕИСК призовава за изготвянето на подходяща рамка, за да се подкрепят мерките за финансиране на прехода към неутрална по отношение на климата икономика по прост и ефективен начин. 1.8.
По време на криза и несигурност от решаващо значение са обективната информация и силното политическо лидерство.
Поради това ЕИСК препоръчва да се продължи гарантирането на подходяща комуникация, включително през целия период на справяне с последиците от кризата.
Реформата на енергийния пазар и енергийната система ще окаже въздействие върху всички промишлени отрасли и потребители; абсолютно необходимо е мнението на заинтересованите страни да се има предвид в законодателния процес и те да бъдат адекватно информирани относно този фундаментален преход. 2.
Основни елементи, факти и контекст 2.1.
Енергийната криза продължава да въздейства върху живота и просперитета на предприятията.
Това затруднява измерването на нейното окончателно цялостно въздействие върху икономиката.
Можем, обаче, със сигурност да заявим, че най-голямото въздействие на кризата е отразено в инфлацията (най-високата от десетилетия) и публичните финанси (които изиграха важна роля за смекчаване на въздействието на високите цени и разходи и оказаха огромна подкрепа на инвестициите, за да ги направят по-малко уязвими).
Причината за високите цени на енергията са рязко покачващите се цени на газа (1). 2.2.
Целесъобразно е да се припомнят ключовите етапи на енергийния съюз, които конкретно определят посоката на бъдещото развитие на енергийната система.
Някои от неговите стълбове, особено тези, свързани с енергийната сигурност, доскоро бяха подценявани, главно поради поставения силен акцент върху евтиния руски газ и предпочитанията към него, като по онова време той беше считан за временен източник по време на екологичния преход на икономиката и прибързаното изоставяне, по чисто политически причини, на стабилни чисти източници.
2.3. Що се отнася до различния енергиен микс в държавите — членки на ЕС, който отразява, наред с други аспекти, техните геоморфологични условия, постигането на целите на енергийния съюз е силно повлияно от националните обстоятелства.
Този фактор е ясно отразен в скоростта на екологичния преход на ЕС.
Едно обаче остава ясно: основният приоритет на енергийния съюз по време на кризата беше сигурността на доставките, която понякога беше в противоречие с целите за екологичен преход. 2.4.
Настоящата енергийна криза разкри колко сериозна е уязвимостта на енергийната система на ЕС и колко е важно да се преследва отворената стратегическа енергийна автономност на цялата верига на енергийната промишленост.
В същото време тя доказа способността си да се справя и да поема силни външни сътресения и последиците от тях.
Енергийната криза беше предизвикана от комбинация от икономически, политически и технически елементи.
Кризата започна с икономически сътресения след пандемията от COVID-19, които доведоха до увеличаване на търсенето на енергия в световен мащаб, а намесата на трети държави и ниските равнища в хранилищата на газ в някои европейски държави през зимния сезон на 2021—2022 г., съчетани с по-голямо търсене, подчертаха сериозността на положението.
И без това трудната ситуация се влоши с нахлуването на Русия в Украйна през февруари 2022 г.; утежненото от зависимостта на ЕС от изкопаеми енергийни източници положение оказа силно пряко влияние върху цените на енергията и сигурността на доставките. 2.5.
Въздействието на енергийната криза е в ущърб на икономиката на ЕС.
През 2022 г. тя пряко допринесе за рекордно високата инфлация в най-новата история на европейската интеграция, като средната инфлация в ЕС достигна 9,2 % (2) и се очаква да спадне до 6,7 % (все още много висока стойност) през 2023 г. и до 3,1 % година по-късно (3).
Високата инфлация беше най-видимото явление в икономическите резултати през 2022 г., с верижен ефект върху други елементи от
(1) (2) (3)
Цените на електроенергията рязко се увеличиха, като оказаха различно въздействие в зависимост от местното значение на газа в производствения портфейл, достигайки 150—300/MWh EUR през 2022 г. Хармонизираният индекс на потребителските цени на енергията на ЕО за 2023 г. показва, че годишният процент на инфлация през 2022 г. е достигнал средно 20 %.
Положението в отделните държави членки обаче е различно, като в Италия е регистрирано максимално равнище от 65 %.
Пролетна икономическа прогноза — 2023 г.: Евростат.