11.8.2023
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 283/55 Joi, 16 februarie 2023
12. reamintește, în acest context, că la revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual ar putea fi posibilă consolidarea bugetului PAC și s-ar putea lua în considerare impactul puternic pe care inflația l-a avut asupra costurilor de producție și asupra veniturilor fermierilor; încurajează UE să caute surse alternative de finanțare în afara PAC, să elaboreze măsuri relevante pentru a asigura accesibilitatea ca preț și disponibilitatea îngrășămintelor în UE și pentru a atenua impactul economic al deficitului de îngrășăminte;
13. reamintește statelor membre posibilitatea de a dezvolta, în cadrul planurilor lor strategice PAC, programe ecologice specifice pentru a promova fertilizarea organică sau creșterea nivelurilor optime ale pH-ului solului, ceea ce ar necesita o utilizare mai redusă a îngrășămintelor și ar avea ca rezultat utilizarea la maximum a cantităților limitate de îngrășăminte, sau intervenții sectoriale în capitolul privind „alte sectoare”, care pot include, printre altele, măsuri de stimulare a dezvoltării de alternative la fertilizarea minerală, de sprijinire a abordărilor comune și bazate pe cooperare în ceea ce privește scenariile de penurie și de aplicare a inovării și a tehnologiei pentru a reduce utilizarea îngrășămintelor;
14. recunoaște și sprijină în mod diferențiat rolul jucat de cooperativele agroalimentare, datorită capacității lor logistice, organizaționale și economice de a promova proiecte locale de fabricare a îngrășămintelor, atât din creșterea animalelor, cât și alternative la îngrășămintele bazate pe combustibilii fosili;
15.
invită Comisia să sprijine statele membre în identificarea de soluții pentru utilizarea eficientă a planurilor strategice PAC pentru a rezolva problemele în materie de îngrășăminte; încurajează statele membre ca, acolo unde este necesar, să revizuiască și să elimine lacunele din planurile lor strategice naționale PAC, cu scopul de a optimiza și a reduce utilizarea îngrășămintelor și pierderile de nutrienți, de a stimula înlocuirea și completarea îngrășămintelor minerale cu nutrienți din surse organice și de a accelera măsurile adecvate de fertilizare, pentru a asigura fertilitatea solului și randamentele optime, prevenind, în același timp, relocarea emisiilor de dioxid de carbon în regiuni cu standarde de producție inferioare; subliniază că aceste revizuiri ar trebui efectuate în timp util, cu condiția să nu scadă cantitatea și calitatea producției, și ele nu ar trebui să fie considerate o modificare a planurilor strategice naționale PAC, care este permisă doar o dată pe an; subliniază, în acest context, beneficiile clare pe care rotația culturilor cu leguminoase le poate oferi ca măsură de fertilizare, dată fiind capacitatea sa de fixare a nitraților, ceea ce reduce, prin urmare, nevoia de factori de fertilizare; invită Comisia să se asigure că toate statele membre le oferă fermierilor lor opțiunea de a cultiva culturi de captare în contextul bunelor condiții agricole și de mediu din PAC;
16.
încurajează statele membre să exploateze pe deplin potențialul Regulamentului (UE) 2019/1009 recent adoptat, care a revizuit normele privind punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante UE și care permite deschiderea pieței unice a UE pentru îngrășămintele organice și cele pe bază de deșeuri biologice, acordându-le acces la marcajul CE;
17.
invită Comisia să actualizeze definiția gunoiului de grajd din legislația Uniunii, făcând o distincție clară între gunoiul de grajd prelucrat și cel neprelucrat, pentru a le reglementa în mod corespunzător, având în vedere compozițiile lor diferite și riscurile în materie de poluare;
18.
invită Comisia să colecteze dovezi științifice privind efectele gunoiului de grajd fermentat și ale altor nutrienți organici prelucrați în ceea ce privește beneficiile pentru climă și riscul de poluare a apei; invită Comisia să exploateze beneficiile pentru mediu ale utilizării gunoiului de grajd fermentat și a altor nutrienți organici prelucrați, dacă există dovezi științifice în acest sens, prin promovarea utilizării acestora și eventual prin adaptarea legislației;
19.
regretă faptul că comunicarea nu servește la facilitarea utilizării alternativelor organice la îngrășămintele chimice, cum ar fi RENURE, digestatul din deșeurile biologice obținute prin digestia anaerobă a efluenților de la animale și orice alt instrument eficient și verificat, care poate fi utilizat atât în agricultură, cât și în sectorul creșterii animalelor, și solicită ca anexa III la Directiva privind nitrații să fie modificată în acest scop, respectându-se în continuare principiile eficienței și siguranței; solicită, între timp, având în vedere criza actuală, o derogare temporară, deoarece produsele RENURE și digestatul au potențialul de a înlocui îngrășămintele chimice fără a genera emisii suplimentare, pierderi de azot sau producția de gunoi de grajd; invită Comisia să propună, fără întârziere și cel târziu în viitorul său plan de acțiune pentru gestionarea integrată a nutrienților (INMAP), măsuri legislative pentru a pune în aplicare în mod legal și sigur criteriile elaborate de Centrul Comun de Cercetare pentru a permite utilizarea în condiții de siguranță a RENURE peste pragurile stabilite în Directiva privind nitrații pentru zonele vulnerabile la nitrați;