11.8.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 283/25 Ceturtdiena, 2023. gada 16. februāris
43. aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ES industriālais plāns var palīdzēt sasniegt taisnīgu pārkārtošanos un tās mērķus, tostarp radīt kvalitatīvas darbvietas ar taisnīgiem darba apstākļiem un labu atalgojumu, veicināt darba koplīguma slēgšanas sarunas un koplīgumu ievērošanu;
44. uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt darba ņēmēju apmācības un pārkvalificēšanās pieejamību nozarēs un sektoros, kuros jāveic būtiskas izmaiņas saistībā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos; uzsver, ka kvalifikācija un sertificētas kompetences sniedz darba ņēmējiem pievienoto vērtību, uzlabojot viņu pozīciju darba tirgū, un var tikt pārnestas, darba tirgum mainoties; aicina ar prasmēm saistīto sabiedrisko politiku vērst uz kvalifikācijas un kompetenču sertifikāciju un apstiprināšanu;
45. atzinīgi vērtē plāna devumu augsti kvalificēta darbaspēka nodrošināšanā Eiropas rūpniecības nozarei, stiprinot prasmju atbilstību, izmantojot vietējos prasmju pilnveides paktus un vienlaikus atbalstot vienoto kontaktpunktu un vietējo prasmju attīstības centru izveidi, un tā mērķi izmantot ES esošos talantus un uzlabot darbaspēka pārrobežu mobilitāti, kā arī ar Eiropas talantu fonda palīdzību piesaistīt kvalificētu darbaspēku no trešām valstīm; aicina Komisiju nākt klajā ar plānu, kā uzlabot Eiropas kā inženieru un akadēmisko aprindu pārstāvju darba vietas pievilcību;
46. aicina ES industriālajā plānā izveidot sinerģiju un saikni ar vispārējās izglītības politiku, ņemot vērā šīs nozares lielo ietekmi; uzsver nepieciešamību to koordinēt ar Eiropas universitāšu stratēģiju, lai veicinātu sadarbību ar rūpniecības ekosistēmu, jo īpaši īstenojot stratēģiskus pētniecības un inovācijas pasākumus; uzsver, cik svarīga ir profesionālā apmācība, lai rūpniecībā būtu kvalificēts personāls ar zaļām un digitālajām prasmēm;
47. uzsver, ka plānam ir jāpalīdz sasniegt Digitālās desmitgades politikas programmā izvirzītos mērķus un mērķrādītājus 2030. gadam, tostarp nodrošinot jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), un personām ar zemāku prasmju līmeni piekļuvi nodarbinātībai;
48. vērš uzmanību uz to, ka, lai gan vispārējās apmācības apguve ES ir nepārtraukti pieaugusi, tā joprojām ir ievērojami zemāka par mērķi, ka līdz 2030. gadam 60 % pieaugušo iedzīvotāju katru gadu piedalās apmācībā, un tam par iemeslu ir arī intereses trūkums un šķietami nepietiekama vajadzība pēc apmācības; uzsver, ka uz prasmēm balstītas kompensācijas sistēmas ir noderīgs instruments apmācības apguves palielināšanai;
Atvērta un godīga tirdzniecība noturīgu piegādes ķēžu nodrošināšanai
49. atgādina, ka piektā daļa darbvietu Savienībā ir atkarīgas no eksporta; aicina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu un dalībvalstis veicināt jaunas ekonomiskās partnerattiecības ar demokrātiskām valstīm, lai Savienība un tās partneri varētu kopīgi stāties pretī klimata pārmaiņām, Krievijas agresijas sekām un citām problēmām;
50. aicina Komisiju novērtēt pašreizējo atkarību un rast alternatīvus avotus, lai dažādotu Eiropas piegādes ķēdes attiecībā uz kritiski svarīgām tehnoloģijām un izejvielām, un uzsver labākas koordinācijas nepieciešamību un kopīgus centienus radīt noturīgas piegādes ķēdes, lai apmierinātu ES rūpniecības vajadzības; pieņem zināšanai gaidāmo priekšlikumu par kritiski svarīgo izejvielu aktu;
51. atzinīgi vērtē instrumentus, kas pieņemti šo pilnvaru laikā, lai cīnītos pret tirdzniecības partneru negodīgu praksi, jo īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu un ārvalstu subsīdijām; aicina Komisiju tos pilnībā izmantot; turklāt aicina Komisiju ieņemt stingrāku nostāju cīņā pret negodīgu konkurenci pasaulē, piemēram, pret nepamatota valsts atbalsta izraisītu negodīgu konkurenci;
52. turklāt aicina Komisiju ierosināt “jaunas paaudzes globālas partnerības”, kas pilnvērtīgi izmantotu ES ekonomisko un politisko ietekmi sadarbībā ar pašreizējiem tirdzniecības partneriem, lai nodrošinātu, ka Savienība gūst maksimālu labumu no sava rūpniecības eksporta un importa, vienlaikus popularizējot savas vērtības un standartus, tostarp cilvēktiesības un Eiropas zaļo kursu; aicina Komisiju izmantot visus Eiropas tirdzniecības politikas instrumentus, lai veicinātu tās labklājību, meklējot un veidojot jaunas tirdzniecības partnerības, un aizsargāt vienoto tirgu pret trešo valstu radītiem traucējumiem;