2023.8.11.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 283/55 2023. február 16., csütörtök
12.
Hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata lehetővé teheti a KAP költségvetésének növelését és az infláció által az inputköltségekre és a mezőgazdasági üzemek jövedelmére gyakorolt súlyos hatás figyelembevételét; ösztönzi az EU-t, hogy keressen alternatív finanszírozási forrásokat a KAP-on kívül, dolgozzon ki megfelelő intézkedéseket a műtrágyák megfizethetőségének és elérhetőségének biztosítására az EU-ban, és enyhítse e műtrágyahiány gazdasági hatását;
13.
emlékezteti a tagállamokat arra a lehetőségre, hogy KAP stratégiai tervük keretében a szerves trágyázást vagy a talaj optimális pH-szintjének fokozott kialakítását elősegítő egyedi ökológiai rendszereket fejleszthetnek ki, amelyek kevesebb műtrágyát igényelnek, és a korlátozott készletek maximális kihasználását eredményezik, vagy ágazati beavatkozásokat dolgozhatnak ki a többi ágazatra vonatkozó fejezetben, amelyek magukban foglalhatják többek között az ásványi trágyázás alternatíváinak fejlesztését ösztönző intézkedéseket, a hiányforgatókönyvek közös és együttműködésen alapuló meg­ közelítéseinek támogatását, valamint az innováció és a technológia alkalmazását a műtrágyahasználat csökkentése érdekében;
14. elismeri és differenciáltan támogatja az agrár-élelmiszeripari szövetkezetek szerepét, mivel logisztikai, szervezeti és gazdasági szempontból képesek előmozdítani a helyi műtrágyagyártási projekteket, az állatállománytól és a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló műtrágyák alternatíváitól kezdve;
15. felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat a KAP stratégiai tervek hatékony felhasználására vonatkozó megoldások azonosításában a műtrágyákkal kapcsolatos helyzet kezelésének segítése érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy a hiányosságok megszüntetése érdekében szükség esetén vizsgálják felül a KAP-ra vonatkozó nemzeti stratégiai terveiket a műtrágyahasználat és a tápanyagveszteség optimalizálása és csökkentése, az ásványi műtrágyák szerves forrásokból származó tápanyagokkal való felváltásának és kiegészítésének ösztönzése céljából, a talaj termékenységének és az optimális terméshozamnak a biztosítása érdekében, miközben a rosszabb termelési normákkal rendelkező régiókban megakadályozzák a kibocsátásáthelyezést; hangsúlyozza, hogy ezeket a felülvizsgálatokat időben el kell végezni, feltéve, hogy a termelés mennyisége és minősége nem csökken, és azok nem minősülhetnek a KAP-ra vonatkozó nemzeti stratégiai terveik módosításának, ami csak évente egyszer engedélyezett; kiemeli, hogy a hüvelyesekkel végzett vetésforgó egyértelmű előnyöket kínálhat ebben az összefüggésben trágyázási intézkedésként, tekintettel a nitrátmegkötési képességére, és ezáltal a műtrágyabevitel szükségességének csökkenésére; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy valamennyi tagállam éljen azzal a lehetőséggel, hogy a KAP jó mezőgazdasági és környezeti állapottal kapcsolatos normáival összefüggésben köztes növénykultúrákat használjon;
16.
ösztönzi a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki a közelmúltban elfogadott (EU) 2019/1009 rendeletben rejlő lehetőségeket, amely felülvizsgálta az uniós termésnövelő anyagok forgalmazására vonatkozó szabályokat, és lehetővé teszi az uniós egységes piac megnyitását a szerves és biohulladék-alapú műtrágyák előtt azáltal, hogy hozzáférést biztosít számukra a CE-jelöléshez;
17. felszólítja a Bizottságot, hogy aktualizálja az állati trágya uniós jogszabályokban szereplő fogalommeghatározását azáltal, hogy egyértelmű különbséget tesz a feldolgozott és a nem feldolgozott állati trágya között azok megfelelő szabályozása érdekében, figyelembe véve eltérő összetételüket és szennyezési kockázataikat;
18. felszólítja a Bizottságot, hogy gyűjtsön tudományos bizonyítékokat az erjesztett trágya és más feldolgozott szerves tápanyagok hatásairól az éghajlati előnyök és a vízszennyezés kockázata szempontjából; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy – amennyiben tudományosan bizonyított – használja ki az erjesztett trágya és más feldolgozott szerves tápanyagok használatából származó környezeti előnyöket, előmozdítva azok használatát és adott esetben kiigazítva a jogszabályokat;
19. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a közlemény nem segíti elő a vegyi műtrágyák szerves alternatíváinak, például a RENURE-nak, a biohulladékból előállított fermentációs maradéknak, amelyet az állati trágya anaerob rothasztásával hoznak létre, valamint bármely más, mind a mezőgazdaságban, mind az állattenyésztésben alkalmazható hatékony és ellenőrzött eszköznek a használatát, és kéri, hogy e célból módosítsák a nitrátirányelv III.
Mellékletét a hatékonyság és a biztonság elvének további tiszteletben tartása mellett; felszólít addig is – a jelenlegi válságra való tekintettel – ideiglenes eltérésre, mivel a RENURE termékek és a fermentációs maradék képesek a műtrágyák helyettesítésére anélkül, hogy további kibocsátást, nitrogénveszteséget vagy trágyatermelést eredményeznének; felhívja a Bizottságot, hogy további késedelem nélkül, de legkésőbb a küszöbön álló integrált tápanyag-gazdálkodási cselekvési tervében (INMAP) javasoljon jogalkotási intézkedéseket a Közös Kutatóközpont által kidolgozott kritériumok jogszerű és biztonságos alkalmazásának végrehajtására annak érdekében, hogy lehetővé váljon a nitrátirányelvben a nitrátérzékeny területekre megállapított küszöbértékeket meghaladó RENURE biztonságos felhasználása;