C 264/10
SV
Europeiska unionens officiella tidning
27.7.2023
Steg 2.a Utveckla en heltäckande metod för att bedöma klimatförändringarnas konsekvenser Exempel 2: anpassning till konsekvenserna av värmeböljor i ett föränderligt klimat i Botkyrka, Sverige De senaste årtiondena har värmeböljor börjat förekomma allt oftare i Sverige, vilket leder till ökad dödlighet.
År 2010 upplevde Botkyrkas kommun höga temperaturer under en längre tid, vilket ledde till problem för de äldre på äldreboenden.
Botkyrkas kommun har gjort omfattande insatser för att minska hälsoriskerna vid värmeböljor, delvis genom ett projekt inom ramen för Climatools-programmet.
Personalen på olika äldreboenden har utbildats om riskerna med värmeböljor och om vad som måste göras när en varning för värmebölja utfärdas.
Vid behov kan ytterligare personal tas in som extra stöd så att lämplig vård kan erbjudas.
Under värmeböljan 2018 var kommunen därför mycket bättre förberedd och utrustad än under tidigare år.
Botkyrka stöder också åtgärder som syftar till att förbättra värmekomforten inomhus och skapa svala platser i olika delar av staden.
Bedömningsmetoden är grundläggande för en korrekt uppskattning av risker och sårbarheter.
Den säkerställer också att bedömningen kan genomföras relativt snabbt igen i framtiden, utan att en ny metod behöver utvecklas varje gång.
En tillförlitlig metod som ger en trovärdig bedömning av klimatrisker och sårbarheter bör ha följande inslag:
— Bedömningen bör bygga på de senaste vetenskapliga rönen och den senaste kunskapen och därmed garantera att resultaten är korrekta och relevanta med hänsyn till de aktuella prognoserna för klimatförändringarnas konsekvenser i framtiden.
Information om trender i de nuvarande klimatförhållandena och de senaste prognoserna för framtida klimatscenarier, inklusive långsamma händelser och extrema händelser, bör ingå i bedömningen.
Tillgänglig information om de framtida hot och möjligheter som gäller ditt land kan samlas in och analyseras på grundval av en lång rad rapporter och sårbarhetsbedömningar som utförts av Mellanstatliga panelen för klimatförändringar, Europeiska miljöbyrån, gemensamma forskningscentret eller genom forskningsprogrammet Horisont Europa 2020.
— Bedömningen bör baseras på resultaten av stresstester, med särskild inriktning på infrastruktur och system som tillhandahåller kritiska tjänster.
Med hjälp av klimatstresstester kan potentiella klimatrisker, till exempel översvämningar, värme, torka eller stormar, inom en angiven sektor eller ett angivet system (t.ex. folkhälsa, vattensäkerhet och livsmedelssäkerhet) identifieras.
Det första steget i ett stresstest är att fastställa de potentiella klimatrelaterade riskerna inom ett visst område.
Det andra steget är att utforska den allmänna sårbarheten för klimatrisker inom ett visst område eller en viss sektor och att eventuellt komplettera med en djupgående sårbarhets­ bedömning.
Möjligheten att utföra andra stresstester och sårbarhetsanalyser för en bredare uppsättning ickeklimatrelaterade katastrofrisker bör också övervägas (8).
Resultaten av stresstestet kan användas för klimatanpassnings­ strategin.
De ”riskdialoger” som förs i Nederländerna är ett exempel på god praxis för hur resultaten kan omsättas i åtgärder.
Mer om stresstester och riskdialoger finns i bilaga II.
— Bedömningen bör utföras på en referensnivå som bör uppdateras varje gång bedömningen uppdateras.
Referensnivån hänvisar här till en referenspunkt som avser klimatets tillstånd och den platsspecifika sårbarheten i ett område.
Noggrant utformade referenser är nödvändiga för att det i ett senare skede ska gå att mäta vad som har uppnåtts med åtgärden och det förbättrar även övervakningen och utvärderingen.
(8) Med hänvisning till riskbedömningar, scenarier och mål för resiliens vid katastrofer som utvecklats i enlighet med unionens civilskydds mekanism.