27.7.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 264/9
Nationella, regionala och lokala tjänstemän skulle exempelvis kunna delta i workshoppar och studieresor och på så sätt uppmuntra till faktabaserat engagemang för klimatåtgärder.
Samhällen bör engageras genom offentliga samråd och informationsutbyte samt på interaktiva och informella sätt som utställningar, tävlingar, onlinespel osv.
Det civila samhällets organisationer och icke-statliga organisationer är också viktiga partner och fungerar som en bro mellan berörda parter och klimatkommunikation, genom sin erfarenhet av klimatanpassning på de berörda territorierna och i de berörda samhällena samt genom att öka medvetenheten om klimatförändringarnas konsekvenser och behovet av klimatanpassning.
För att säkerställa att denna kommunikation är effektiv och når fram till samhällena måste den backas upp med lämpliga resurser, genom finansiering och kapacitetsuppbyggnad.
Nationella eller regionala webbportaler eller plattformar som samlar in skräddarsydd information om klimatförändringar och klimatanpassning är en utmärkt kanal för att sprida relevant information.
Dessa plattformar bör kopplas till befintliga sektoriella portaler (om t.ex. katastrofriskreducering, vatten, hälsa, biologisk mångfald osv.) för att främja integreringen av klimatåtgärder.
EU:s webbplats Climate-Adapt spelar en central roll genom att hjälpa människor att få tillgång till och utbyta data och information om frågor som rör klimatförändringar och klimatanpassning.
De flesta europeiska länder har även utvecklat nationella webbportaler om klimatanpassning, vilket gör det möjligt att lära av exempel på god praxis från andra länder eller regioner.
Dessa kan inspirera till klimatanpassningsåtgärder.
Webbportaler och plattformar bör dock kompletteras med annan kommunikationsverksamhet för att undvika att den digitala klyftan mellan EU:s medlemsstater och regioner vidgas och för att säkerställa att alla har tillgång till information.
Mer information om hur man upprättar den institutionella ramen och säkerställer berörda parters acceptans finns även i verktyget för stöd till anpassning, avsnittet Preparing the ground for adaptation.
Steg 2:
Bedöma klimatrisker och sårbarhet
Steg 2 i riktlinjerna kommer att bidra till att — fastställa de centrala delarna i bedömningen av klimatrisker och sårbarhet, — bedöma klimatförändringarnas sociala konsekvenser, — bedöma gränsöverskridande risker och samverkande risker, — besluta om kriterierna för ”acceptabla” risker och prioritera anpassningsbehoven.
När det grundläggande arbete som krävs för att utarbeta en plan eller strategi för klimatanpassning är gjort är det andra steget att bedöma konsekvenserna av och sårbarheten för klimatförändringarna.
Syftet med denna bedömning är att fastställa klimatförändringarnas potentiella konsekvenser inom ett visst område, vilka risker som är förknippade med dessa konsekvenser inom ett visst område eller en viss sektor och att prioritera de risker som kräver mer omedelbara åtgärder.
För att säkerställa att klimatanpassningsstrategierna eller -planerna är ändamålsenliga är det god praxis att regelbundet uppdatera bedömningen – åtminstone i samband med varje uppdatering av strategin eller planen.
Fördelarna med detta är att man kan — spåra relevanta förändringar av befintliga risker och sårbarheter, inbegripet fysiska risker för infrastruktur och socioekonomiska och hälsomässiga konsekvenser för samhällen, — identifiera nya, framväxande risker och sårbarheter som skulle kunna ha stora ekonomiska, sociala och/eller miljömässiga konsekvenser i framtiden, — identifiera nya möjligheter som uppstår på grund av klimatförändringarna.
I allmänhet bör bedömningen baseras på de senaste klimatvetenskapliga rönen när det gäller att identifiera befolkningsgrupper, viktig infrastruktur och sektorer som är särskilt sårbara för klimatförändringar, fastställa anpassnings­ politikens övergripande strategiska inriktning och löpande informera beslutsfattandet.