C 264/10
SL
Uradni list Evropske unije
27.7.2023
Korak 2.a.
Razvoj celovite metodologije za oceno vpliva podnebnih sprememb Primer 2: Prilagajanje vplivom vročinskih valov v spreminjajočem se podnebju v občini Botkyrka na Švedskem V zadnjih desetletjih je na Švedskem vse več vročinskih valov, kar povzroča povečano umrljivost.
Leta 2010 so bile v občini Botkyrka dolgotrajne visoke temperature, kar je povzročilo težave starejšim v domovih za starejše in domovih za nego.
V občini si zato močno prizadevajo, delno v okviru projekta, ki je potekal v okviru programa Climatools, da bi zmanjšali tveganje za zdravje zaradi vročinskih valov.
Osebje v domovih za starejše in domovih za nego se je udeležilo usposabljanja o tveganjih vročinskih valov in tem, kaj je treba storiti v primeru opozoril pred vročinskimi valovi.
Po potrebi se lahko pokliče dodatno osebje, da se zagotovi dodatna podpora za zagotavljanje ustrezne oskrbe.
Zato je bila občina med vročinskim valom leta 2018 veliko bolje pripravljena in opremljena kot v prejšnjih letih.
Občina Botkyrka podpira tudi ukrepe za izboljšanje toplotnega udobja v zaprtih prostorih in vzpostavitev „hladnih točk“ na različnih mestnih območjih.
Metodologija ocenjevanja je temelj pravilne ocene tveganj in ranljivosti.
Poleg tega zagotavlja, da se lahko ocena v prihodnosti izvede sorazmerno hitro, ne da bi bilo treba vsakokrat razvijati novo metodologijo.
Da se zagotovi verodostojna ocena podnebnih tveganj in ranljivosti, se priporočajo naslednji elementi zanesljive metodologije:
— Ocena bi morala temeljiti na najnovejših znanstvenih spoznanjih in znanju, da se zagotovita točnost in ustreznost sedanjih napovedi o prihodnjih vplivih podnebnih sprememb.
V oceno bi bilo treba vključiti informacije o trendih trenutnih podnebnih razmer in najnovejše napovedi prihodnjih podnebnih scenarijev, vključno s postopnimi procesi v naravi in ekstremnimi dogodki.
Razpoložljive informacije o prihodnjih grožnjah in priložnostih za vašo državo je mogoče zbirati in analizirati na podlagi številnih poročil in ocen ranljivosti, ki jih pripravijo Medvladni panel za podnebne spremembe, Evropska agencija za okolje, Skupno raziskovalno središče ali ki se izvedejo v okviru raziskovalnih programov Obzorje 2020 in Obzorje Evropa.
— Ocena bi morala temeljiti na rezultatih stresnega testiranja, pri čemer bi morala biti osredotočena zlasti na infrastrukturo in sisteme, ki zagotavljajo kritične storitve.
S podnebnimi stresnimi testi se opredelijo morebitna tveganja v določenem sektorju ali sistemu (kot so javno zdravje, varnost vode in zanesljiva oskrba z njo ali varnost hrane in prehranska varnost) zaradi nevarnosti, povezanih s podnebjem, kot so poplave, vročina, suša, nevihte itd.
Prvi korak stresnega testa je opredelitev morebitnih nevarnosti, povezanih s podnebjem, na določenem območju.
Drugi korak vključuje proučitev splošne ranljivosti določenega področja sektorja za podnebno nevarnost, ki jo je mogoče dopolniti s poglobljeno oceno ranljivosti.
Upoštevati bi bilo treba tudi druge stresne teste in ocene ranljivosti, izvedene za širši sklop tveganj nesreč, ki niso povezane s podnebjem (8).
Rezultati stresnega testa se lahko uporabijo za strategijo za prilagajanje podnebnim spremembam.
Uporaba „dialogov o tveganju“ na Nizozemskem je primer dobre prakse pri prenosu rezultatov.
Več informacij o stresnih testih in dialogih o tveganju je na voljo v Prilogi II.
— Oceno bi bilo treba opraviti na izhodiščni ravni, ki bi jo bilo treba posodobiti ob vsaki posodobitvi ocene.
Izhodiščna raven se tukaj nanaša na referenčno točko, povezano s stanjem podnebja in ranljivostjo specifične lokacije na nekem območju.
Skrbno oblikovana izhodišča so bistvena za merjenje tega, kar je bilo doseženo z izvajanjem v poznejši fazi, ter izboljšujejo postopek spremljanja in vrednotenja.
(8) V zvezi z ocenami tveganja, scenariji in cilji za odpornost na nesreče, oblikovanimi v skladu z mehanizmom Unije na področju civilne zaščite.