27.7.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 264/9
Sodelovali bi lahko nacionalni, regionalni in lokalni upravitelji, na primer z delavnicami in ekskurzijami, da bi spodbudili sodelovanje pri podnebnih ukrepih, ki bi temeljilo na dejstvih.
Skupnosti bi se morale vključiti prek javnih posvetovanj, izmenjave informacij ter prek interaktivnih in neformalnih načinov, kot so razstave, natečaji, spletne igre itd.
Pomembni partnerji so tudi organizacije civilne družbe in nevladne organizacije, ki so s svojimi pridobljenimi izkušnjami na področju prilagajanja podnebnim spremembam na zadevnem ozemlju in v zadevnih skupnostih ter z ozaveščanjem o vplivih podnebnih sprememb in potrebi po prilagajanju podnebnim spremembam most med deležniki in obveščanjem o podnebju.
Da bi to obveščanje učinkovito doseglo skupnosti, ga je treba podpreti z ustreznimi sredstvi, in sicer s financiranjem in krepitvijo zmogljivosti.
Nacionalni ali regionalni spletni portali ali platforme, ki zbirajo prilagojene informacije o podnebnih spremembah in prilagajanju podnebnim spremembam, so odličen kanal za razširjanje ustreznih informacij.
Te platforme bi bilo treba povezati z obstoječimi portali o sektorskih politikah (npr. zmanjšanje tveganja nesreč, voda, zdravje, biotska raznovrstnost itd.), da bi spodbudili vključevanje podnebnih ukrepov.
Spletno mesto EU Climate-ADAPT ima osrednjo vlogo, saj lajša dostop do podatkov in informacij o zadevah, povezanih s podnebnimi spremembami in prilagajanjem podnebnim spremembam, ter njihovo izmenjavo.
V večini evropskih držav so bili razviti tudi nacionalni spletni portali o prilagajanju podnebnim spremembam, ki omogočajo učenje iz primerov dobre prakse iz drugih držav ali regij.
To bi lahko prispevalo k spodbujanju ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam.
Vendar bi bilo treba spletne portale in platforme dopolniti z drugimi dejavnostmi obveščanja, da se prepreči povečevanje digitalne vrzeli med državami članicami in regijami EU ter zagotovi dostop do informacij za vse.
Za več informacij o vzpostavitvi institucionalnega okvira in zagotavljanju podpore deležnikov glej tudi oddelek orodja za podporo prilagajanju z naslovom Priprava podlage za prilagajanje.
Korak 2:
Izvajanje ocen tveganja podnebnih sprememb in ranljivosti zaradi njih
Korak 2 smernic vam bo pomagal: — določiti osnovne elemente ocene tveganja podnebnih sprememb in ranljivosti zaradi njih; — oceniti socialne učinke podnebnih sprememb; — oceniti čezmejna in kaskadna tveganja; — določiti merila za „sprejemljiva“ tveganja in prednostno razvrščanje potreb po prilagajanju.
Ko so postavljeni temelji za podporo načrtu ali strategiji za prilagajanje podnebnim spremembam, je drugi korak ocena vpliva podnebnih sprememb in ranljivosti zaradi njih.
Namen te ocene je ugotoviti, kakšni bodo morebitni vplivi podnebnih sprememb na določenem območju in katera tveganja so povezana s temi vplivi na določenem območju ali v določenem sektorju, pa tudi opredeliti prednostna tveganja, na katera se je treba takoj odzvati.
Da bi zagotovili ustrezno učinkovitost strategij ali načrtov za prilagajanje podnebnim spremembam, se za dobro prakso šteje redno posodabljanje ocene, vsaj vzporedno ob vsaki posodobitvi strategije/načrta.
Prednosti takega ravnanja so: — sledenje ustreznim spremembam obstoječih tveganj in ranljivosti, vključno s fizičnimi tveganji infrastrukture ter socialno-ekonomskimi in zdravstvenimi vplivi na skupnosti; — prepoznavanje novih, nastajajočih tveganj in ranljivosti, ki bi lahko v prihodnosti imela velike gospodarske, socialne in/ali okoljske učinke; — prepoznavanje novih priložnosti, ki se pojavijo zaradi podnebnih sprememb.
Na splošno bi morala ocena temeljiti na najnovejših znanstvenih podatkih o podnebju, da se opredelijo prebivalci, bistvena infrastruktura in sektorji, ki so posebej ranljivi za podnebne spremembe, da se določi splošna strateška usmeritev politike prilagajanja in da se stalno prispeva k odločanju.