C 264/20
SK
Úradný vestník Európskej únie
27.7.2023
Uplatňovaná prax sa zameriava na monitorovanie a hodnotenie procesov stanovených v politikách v oblasti adaptácie, pričom sa v rámci nich odpovedá na otázku „Čo sa robí?“.
Na získanie ucelenej predstavy o celkovej účinnosti a efektívnosti politiky v oblasti adaptácie je však čoraz dôležitejšie pochopiť účinky a výsledky týchto procesov a súvisiacich adaptačných opatrení, v rámci ktorých sa odpovedá na otázku „Ako to mení naše zraniteľnosti a riziká?“.
Zameranie sa na účinky a výsledky politík v oblasti adaptácie môže takisto pomôcť určiť, či je stratégia/plán dostatočne ambiciózny na to, aby významne prispel k budovaniu odolnosti, a zaoberať sa novými problémami, ktoré si v budúcnosti budú vyžadovať väčšiu pozornosť.
Na rozdiel od uplatňovanej praxe by sa mali monitorovať a hodnotiť nielen fyzické, ale aj sociálne účinky a výsledky adaptačných opatrení vrátane ich rozloženia v rámci rôznych skupín obyvateľstva.
Je to dôležité na zabezpečenie toho, aby sa adaptačné opatrenia zameriavali na zraniteľné komunity a podporovali ich a aby nemali neplánované účinky prehlbujúce nerovnosti alebo vytvárajúce nové nerovnosti.
Krok 5.a: Stanovenie cieľa a účelu monitorovania a hodnotenia Príklad 5: „Mückenatlas“: vedecký projekt občanov zameraný na sledovanie komárov v Nemecku O pôvodcoch chorôb prenášaných na zvieratá a ľudí uštipnutím komárom sa v EÚ dostali do novín, keďže najmä v južnej Európe boli zaznamenané prípady horúčky dengue, chikungunya a vírusu západonílskej horúčky.
Rozšírenie druhov komárov prenášajúcich patogény týchto chorôb (ako sú vírusy, baktérie a parazity, ktoré môžu spôsobovať ochorenia) však bolo zdokumentované aj v severnejších krajinách EÚ vrátane Nemecka.
Uznáva sa, že jedným z faktorov, ktoré prispievajú k tomuto šíreniu, je zmena klímy.
Riešenie potenciálnych zdravotných rizík si vyžaduje kombináciu opatrení v oblasti dohľadu, prevencie a znižovania výskytu.
Nemecký „Mückenatlas“ („Atlas komárov“) je príkladom toho, ako môže vedecký projekt občanov prispieť nielen k výskumu, ale aj dopĺňať tradičné metódy monitorovania a fungovať ako systém včasného varovania.
Do projektu sa zapájajú ľudia, ktorí posielajú vzorky komárov, ktoré odborníci následne identifikujú a použijú na výskum.
Projekt „Mückenatlas“ tak prispieva k poznatkom o pôvodných a inváznych druhoch komárov a súvisiacich ochoreniach v Nemecku a jeho cieľom je vytvoriť informačnú základňu pre tvorcov politík a výskumníkov na posúdenie budúcich rizík.
Prvým krokom pri vytváraní systému monitorovania a hodnotenia je stanovenie jeho cieľa a účelu, pretože toto rozhodnutie má vplyv na koordináciu a organizáciu práce.
Monitorovanie a hodnotenie môžu slúžiť na viaceré účely, z ktorých najvýznamnejším je sledovanie pokroku a výkonnosti politiky v oblasti adaptácie s cieľom formovať a zlepšovať tvorbu politiky.
Je vhodné zamerať sa nielen na samotnú adaptačnú stratégiu alebo plán, ale aj na príslušné odvetvové politiky.
V tomto ohľade je prvým krokom kontrola, či a do akej miery je adaptácia začlenená v odvetvových politikách.
Druhým krokom je pravidelné monitorovanie opatrení súvisiacich s adaptáciou, ktoré sú už v odvetvových politikách formulované.
Vedľajším účelom monitorovania a hodnotenia môže byť zvýšenie zodpovednosti v rámci verejnej správy, zlepšenie vedomostnej základne, získavanie nových poznatkov na prispôsobenie prebiehajúcich alebo pripravovaných procesov alebo zvyšovanie informovanosti o potrebe adaptácie.
Krok 5.b: Rozhodovanie o tom, koho zapojiť do procesu Pre účinné monitorovanie, podávanie správ a hodnotenie je nevyhnutné rozhodnúť, kto prevezme celkovú zodpovednosť za monitorovanie, podávanie správ a hodnotenie, objasniť úlohy jednotlivých aktérov a vytvoriť mechanizmy vertikálnej a horizontálnej koordinácie s rôznymi aktérmi naprieč odvetviami a administratívnymi úrovňami.