C 264/18
SK
Úradný vestník Európskej únie
27.7.2023
Obrázok 2
Príklad spôsobu adaptácie v oblasti riadenia vodných zdrojov
Zdroj: Kingsborough a kol., 2016. — Nástroje, ktoré ponúkajú vstupné body pre vykonávanie a začleňovanie problematiky adaptácie, t. j. začlenenie adaptácie do iných odvetvových politík a nástrojov.
Adaptácia by sa nemala uskutočňovať izolovane od existujúcich politík.
Preto by sa malo podporovať vytváranie prepojení medzi adaptáciou a existujúcimi nástrojmi.
Mali by sa využívať synergie s existujúcimi vnútroštátnymi politikami a nástrojmi.
Medzi kľúčové nástroje, ktoré majú slúžiť ako vstupné body pre začlenenie adaptácie, patria: právne predpisy, existujúce stratégie, normy, nástroje plánovania, hodnotiace rámce, programy v oblasti výskumu a vývoja, siete a pracovné skupiny.
Toto začleňovanie problematiky adaptácie by sa však nemalo obmedziť len na stanovenie cieľov, možností a opatrení špecifických pre jednotlivé odvetvia v adaptačnej stratégii.
Za osvedčený postup sa považuje preskúmanie súladu všetkých relevantných opatrení s cieľmi a so zámermi v oblasti adaptácie, ako aj príspevku každej politiky k adaptačným riešeniam.
Príklad osvedčeného postupu je uvedený v rámčeku s príkladom 4.
Dôležitou prierezovou oblasťou politiky je makrofiškálny aspekt adaptácie na zmenu klímy.
Zmena klímy má makrofiškálny význam, pretože má vplyv na verejné výdavky aj príjmy.
V národných fiškálnych rámcoch v členských štátoch EÚ sa však zmena klímy a súvisiace fiškálne riziká zohľadňujú len v obmedzenej miere a väčšinou majú podobu rozpočtových opatrení na zvládnutie nákladov na katastrofy súvisiace s klímou.
Na zlepšenie fiškálnej/finančnej odolnosti proti zmene klímy by sa v rámci plánovania rozpočtu, riadenia a inštitucionálnych opatrení mohli viac zohľadňovať fiškálne riziká a straty súvisiace s klímou.
Tento cieľ by podporilo aj politické úsilie o preklenutie medzery v ochrane klímy, t. j. podielu nepoistených strát, pretože môže obmedziť fiškálne náklady na zmenu klímy, a tým chrániť zdroje, ktoré možno investovať do adaptácie.
Ďalšou významnou oblasťou politiky, ktorá má veľký význam pre vykonávanie adaptácie a začleňovanie problematiky adaptácie, je riadenie rizík katastrof a úloha civilnej ochrany.
Orgány civilnej ochrany nielenže ako prvé reagujú na očakávané čoraz závažnejšie katastrofy súvisiace s klímou (povodne, búrky, lesné požiare atď.), ale v ich právomoci je aj širšie spektrum rizík katastrof, pričom sa zaoberajú inými prírodnými katastrofami (napr. zemetrasenia, sopečné erupcie), ako aj technologickými a spoločenskými rizikami (napr. kybernetické hrozby, hybridné hrozby, priemyselné havárie).
Dôležitá je úzka súčinnosť pri vypracúvaní akčných plánov a ich vykonávaní vrátane prideľovania zdrojov na adaptačné a preventívne opatrenia a zohľadňovania fiškálnej odolnosti.
Očakáva sa, že opatrenia na adaptáciu na zmenu klímy a opatrenia na predchádzanie nebezpečenstvám súvisiacim s klímou budú do veľkej miery rovnaké.
Je však dôležité zohľadniť aj ďalšie aspekty prevencie katastrof, aby sa zabezpečila maximálna synergia medzi opatreniami (napr. adaptácia budov na zmenu klímy, v prípade potreby aj so zohľadnením seizmickej bezpečnosti) a aby sa zásady „nespôsobovať škodu“ a predchádzať nesprávnej adaptácii zohľadňovali v širšej perspektíve odolnosti proti katastrofám a spoločnosti.