27.7.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 264/9
Vnútroštátne, regionálne a miestne správne orgány by sa mohli zapojiť napríklad prostredníctvom seminárov a exkurzií s cieľom podporiť zapájanie sa do opatrení v oblasti klímy na základe faktov.
Komunity by sa mali zapojiť prostredníctvom verejných konzultácií, výmeny informácií a interaktívnych a neformálnych spôsobov, ako sú výstavy, súťaže, online hry atď.
Dôležitými partnermi sú aj organizácie občianskej spoločnosti a mimovládne organizácie, ktoré slúžia ako most medzi zainteresovanými stranami a komunikáciou o klíme, a to prostredníctvom svojich existujúcich skúseností s adaptáciou na zmenu klímy na danom území a v dotknutých komunitách a zvyšovaním informovanosti o dôsledkoch zmeny klímy a potrebe adaptácie na zmenu klímy.
Aby táto komunikácia účinne zasiahla komunity, musí sa podporovať vhodnými zdrojmi, prostredníctvom financovania a budovania kapacít.
Vynikajúcim kanálom na šírenie relevantných informácií sú vnútroštátne alebo regionálne webové portály alebo platformy, na ktorých sa zhromažďujú prispôsobené informácie o zmene klímy a adaptácii na ňu.
S cieľom začleňovať problematiku zmeny klímy by tieto platformy mali byť prepojené s existujúcimi portálmi o odvetvových politikách (napr. znižovanie rizika katastrof, voda, zdravie, biodiverzita atď.).
Ústrednú úlohu zohráva webové sídlo EÚ Climate-ADAPT, ktoré pomáha ľuďom získať prístup k údajom a informáciám o záležitostiach súvisiacich so zmenou klímy a s adaptáciou na zmenu klímy a vymieňať si tieto údaje a informácie.
Vo väčšine európskych krajín boli vytvorené aj národné webové portály o adaptácii na zmenu klímy, ktoré ponúkajú príležitosť poučiť sa z príkladov osvedčených postupov z iných krajín alebo regiónov.
Tie môžu inšpirovať k opatreniam v oblasti adaptácie na zmenu klímy.
Webové portály a platformy by však mali byť doplnené ďalšími komunikačnými aktivitami, aby sa zabránilo prehlbovaniu digitálnych rozdielov medzi členskými štátmi a regiónmi EÚ a aby sa každému zabezpečil prístup k informáciám.
Viac informácií o zriadení inštitucionálneho rámca a zabezpečení účasti zainteresovaných strán nájdete aj v časti nástroja na podporu adaptácie o príprave podmienok na adaptáciu.
Krok 2:
Vykonanie posúdenia rizík súvisiacich so zmenou klímy a zraniteľnosti voči zmene klímy
Krok 2 týchto usmernení vám pomôže: — stanoviť základné prvky posúdenia rizík súvisiacich so zmenou klímy a zraniteľnosti voči zmene klímy, — posúdiť sociálne dôsledky zmeny klímy, — posúdiť cezhraničné a kaskádové riziká, — rozhodovať o kritériách „prijateľných“ rizík a uprednostniť potreby v oblasti adaptácie.
Po vytvorení základov na podporu plánu alebo stratégie adaptácie na zmenu klímy je druhým krokom posúdenie dôsledkov zmeny klímy a zraniteľnosti voči zmene klímy.
Cieľom tohto posúdenia je zistiť, aké budú potenciálne dôsledky zmeny klímy v určitej oblasti a aké riziká sú spojené s týmito dôsledkami v určitej oblasti alebo odvetví, ako aj uprednostniť riziká, ktoré si vyžadujú bezodkladnú reakciu.
Aby sa zabezpečila náležitá účinnosť stratégií alebo plánov na adaptáciu na zmenu klímy, osvedčeným postupom je pravidelná aktualizácia posúdenia, a to prinajmenšom súbežne s každou aktualizáciou stratégie/plánu.
Medzi výhody takéhoto postupu patria: — sledovanie relevantných zmien existujúcich rizík a zraniteľností vrátane fyzických rizík ohrozujúcich infraštruktúru a sociálno-ekonomických a zdravotných vplyvov na komunity, — identifikácia nových, vznikajúcich rizík a zraniteľných miest, ktoré môžu mať v budúcnosti veľký hospodársky, sociálny a/alebo environmentálny vplyv, — identifikácia nových príležitostí, ktoré vznikajú v dôsledku zmeny klímy.
Toto posúdenie by malo vo všeobecnosti vychádzať z najnovších vedeckých poznatkov o klíme s cieľom identifikovať skupiny obyvateľstva, základné infraštruktúry a odvetvia, ktoré sú mimoriadne zraniteľné voči zmene klímy, určovať celkové strategické smerovanie politiky v oblasti adaptácie a neustále formovať rozhodovací proces.