27.7.2023
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 264/9
Administratorii naționali, regionali și locali s-ar putea implica, de exemplu, prin ateliere și vizite pe teren pentru a încuraja implicarea faptică în acțiunile climatice.
Comunitățile ar trebui să se implice prin consultări publice, schimb de informații și prin modalități interactive și informale, cum ar fi expoziții, concursuri, jocuri online etc.
Organizațiile societății civile și ONG-urile sunt la rândul lor parteneri importanți, servind drept punte între părțile interesate și comunicarea privind clima, prin experiența pe care o au deja în materie de adaptare la schimbările climatice pe teritoriul și în comunitățile vizate și prin sensibilizarea cu privire la impactul schimbărilor climatice și la necesitatea adaptării la schimbările climatice.
Pentru a se asigura că această comunicare ajunge efectiv la comunități, ea trebuie să fie susținută de resurse adecvate, prin finanțare și consolidarea capacităților.
Portalurile web sau platformele naționale sau regionale care colectează informații adaptate privind schimbările climatice și adaptarea la schimbările climatice reprezintă un canal excelent de diseminare a informațiilor relevante.
Aceste platforme ar trebui să fie conectate cu portalurile existente privind politicile sectoriale (de exemplu, reducerea riscului de dezastre, apă, sănătate, biodiversitate etc.) pentru a promova integrarea aspectelor legate de climă.
Site-ul web Climate-ADAPT al UE are un rol central, ajutând cetățenii să acceseze și să facă schimb de date și informații cu privire la aspecte legate de schimbările climatice și de adaptarea la schimbările climatice.
De asemenea, în majoritatea țărilor europene au fost dezvoltate portaluri web naționale privind adaptarea la schimbările climatice, care oferă posibilitatea de a învăța din exemplele de bune practici din alte țări sau regiuni.
Acestea ar putea servi drept sursă de inspirație pentru măsurile de adaptare la schimbările climatice.
Cu toate acestea, portalurile și platformele web ar trebui să fie completate de alte activități de comunicare pentru a evita adâncirea decalajului digital dintre statele membre și regiunile UE și pentru a asigura accesul tuturor la informații.
Pentru mai multe informații privind crearea cadrului instituțional și asigurarea participării părților interesate, a se vedea, de asemenea, secțiunea privind Instrumentul de sprijin pentru adaptare pe tema Pregătirea terenului pentru adaptare.
Etapa 2:
efectuarea de evaluări ale riscurilor și vulnerabilităților legate de schimbările climatice
Etapa 2 din orientări va contribui la: — stabilirea elementelor principale ale evaluării riscurilor și vulnerabilităților legate de schimbările climatice; — evaluarea impactului social al schimbărilor climatice; — evaluarea riscurilor transfrontaliere și a riscurilor în cascadă; — alegerea criteriilor pentru riscurile „acceptabile” și stabilirea nevoilor de adaptare prioritare.
După ce au fost puse bazele pentru a sprijini un plan sau o strategie de adaptare la schimbările climatice, a doua etapă constă în evaluarea impactului schimbărilor climatice și a vulnerabilității.
Scopul acestei evaluări este de a se stabili care vor fi efectele potențiale ale schimbărilor climatice într-o anumită zonă, care sunt riscurile asociate acestor efecte într-un anumit domeniu sau sector și de a acorda prioritate riscurilor care necesită răspunsuri mai prompte.
Pentru a asigura eficacitatea adecvată a strategiilor sau planurilor de adaptare la schimbările climatice, se consideră o bună practică actualizarea periodică a evaluării – cel puțin în paralel cu fiecare actualizare a strategiei/planului.
Printre beneficiile acesteia se numără: — urmărirea modificărilor relevante ale riscurilor și vulnerabilităților existente, inclusiv riscurile fizice ale infrastructurii și impactul asupra comunităților din punct de vedere socioeconomic și al sănătății; — identificarea riscurilor și vulnerabilităților noi și emergente care au potențialul de a avea un impact economic, social și/sau de mediu major în viitor; — identificarea noilor oportunități care apar ca urmare a schimbărilor climatice.
În general, evaluarea ar trebui să se bazeze pe cele mai recente date științifice privind clima pentru a identifica populațiile, infrastructurile esențiale și sectoarele deosebit de vulnerabile la schimbările climatice, pentru a stabili direcția strategică generală a politicii de adaptare și pentru a contribui în permanență la procesul decizional.