C 264/6
-
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
27.7.2023.
Reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu iesaiste
Runājot par klimatadaptācijas stratēģijām un plāniem, aizvien svarīgāka kļūst maksima “domā globāli, rīkojies lokāli”.
Vietējās un reģionālās pārvaldes struktūras ir svarīgas pielāgošanās virzītājas, jo daudzas klimatadaptācijas intervences tiek īstenotas vietējā un reģionālā līmenī un attiecīgi ir atkarīgas no konkrētajiem apstākļiem.
Būtiska nozīme sabiedrības iesaistes un lokālas rīcības veicināšanā ir pašvaldībām, jo tās var cilvēkus informēt par klimatadaptācijas ieguvumiem tieši konkrētajā reģionā.
Turklāt pašvaldību rīcībā ir svarīga informācija par iespējamiem lokalizētiem klimatadaptācijas pasākumiem, kas ir realizējami to teritorijā.
Tāpēc starpresoru pielāgošanās darba grupai būtu jānodrošina jēgpilna informācijas apmaiņa ar subnacionālām iestādēm, lai to lietpratību izmantotu pielāgošanās rīcībpolitikas veidošanā un atbalstītu reģionālos/vietējos pasākumus saskaņā ar nacionālo pielāgošanās rīcībpolitiku.
Īpaši būtu jāapdomā, kā iesaistīt reģionālā un vietējā līmeņa pārvaldes struktūras.
Piemēram, var uzrunāt reģionālas asociācijas vai tādus starpreģionālus pašvaldību tīklus kā Pilsētas mēru pakts, kuru ietvaros vairāk nekā 11 000 vietējās un reģionālās iestādes, kas pārstāv 341 miljonu cilvēku, savas kopienas sagatavo dzīvei ar klimata pārmaiņu sekām.
-
Ieinteresēto personu apzināšana un iesaistīšana
Klimata pārmaiņas radīs nenoteiktību un ietekmi visā sabiedrībā, tāpēc starpresoru darba grupai it sevišķi svarīgi ir apzināt visas attiecīgās ieinteresēto personu grupas, to vidū sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuru iesaiste ir vajadzīga, lai izstrādātu stabilus klimatadaptācijas pasākumus.
Nodrošinot ieinteresēto personu līdzdalību klimatadaptācijas lēmumu pieņemšanas procesā, tiks uzlabota šo lēmumu kvalitāte.
Tas savukārt uzlabos starpresoru darba grupas izstrādātās klimatadaptācijas stratēģijas vai plāna vispārējo kvalitāti.
Ieinteresēto personu grupu apzināšanas procesu var sekmēt, nodalot divas ieinteresēto personu grupas, proti, pārmaiņu rosinātājus un tos, ko klimata pārmaiņas varētu skart.
— Viena ieinteresēto personu grupa ir iespējami pārmaiņu rosinātāji, kas var atbalstīt valsts un/vai reģionālās/vietējās pārvaldes centienus, nodrošinot papildu informāciju, resursus vai spējas.
Šajā kategorijā ir šādas ieinteresētās personas: pētnieciskie institūti, kas nodrošina vai uzlabo zināšanu bāzi klimatadaptācijas jomā, privātais sektors, kas sniedz vērtīgu informāciju par klimatadaptācijas rīcībpolitiku labāku pielāgošanu vai nodrošina finansējumu, pārrobežu aktori, kas nodrošina labāku izpratni par pārrobežu teritorijām un robežreģioniem, un nevalstiskās organizācijas, it sevišķi vietējās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras palīdz nodrošināt labāku izpratni par teritorijām, īstenot pielāgošanās pasākumus un informēt par klimatadaptācijas nepieciešamību, lai sekmētu izmaiņas vietējā un reģionālā līmenī.
— Vēl viena ieinteresēto personu grupa, kas ir jāiesaista klimatadaptācijas procesā, ir personas, kas ir sevišķi pakļautas klimata pārmaiņu riskam.
Galvenokārt tās ir mazaizsargātās kopienas (arī — bet ne tikai — trūcīgie un sociāli atstumtie, kā arī nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļautie, personas ar invaliditāti, veci cilvēki un personas ar esošām veselības problēmām, grūtnieces, pārvietotas personas, sociāli marginalizētas personas, riskam pakļauti darba ņēmēji un bērni) vai interešu aizstāvji un interešu grupas, kas šādas mazaizsargātas kopienas, kuras pretējā gadījumā no līdzdalības tiktu izslēgtas, pārstāv.
Dažādu reģionu un sociālekonomisko grupu nevienlīdzīgā pakļautība klimata pārmaiņu ietekmei un neaizsargātība pret to jau iepriekš pastāvošo nevienlīdzību un neaizsargātību vēl saasina.
Tāpēc ir būtiski nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos, kas nevienlīdzīgo klimatiskā riska nastu samazina un nodrošina taisnīgumu pielāgošanās ieguvumu sadalē.
Šīs divas ieinteresēto personu grupas ir konceptuāli nodalītas, lai nodrošinātu pietiekami pilnīgu problēmas aptvērumu no vajadzīgajiem skatpunktiem, taču ir jāatzīst un jānovērtē to pārklāšanās.
Citiem vārdiem sakot, arī tie, kas pret klimata pārmaiņām ir it sevišķi neaizsargāti, var būt pozitīvu pārmaiņu rosinātāji, pat ja dažos aspektos viņu resursi ir ierobežoti.
Viņu rīcībā var pat būt resursi — piemēram, informācija par to, kā neaizsargātība pret klimata pārmaiņām izpaužas viņu dzīvē, un par intervences pasākumu iespējamo rezultativitāti —, ko tiem, kuri tādā situācijā nav, iegūt ir grūtāk.
Turklāt dzimumu atšķirības uzvedībā un attieksmē pret klimata pārmaiņām (5) pasvītro arī nepieciešamību nodrošināt līdzsvarotu vīriešu un sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanas un īstenošanas procesā.
Publiskajā lēmumu pieņemšanā parasti netiek (5) Piemēram, publikācijas liecina, ka turīgākās valstīs vīriešiem klimata pārmaiņas rūp mazāk nekā sievietēm.
Sk., piemēram, Bush and Clayton (2023).