C 264/20
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
27.7.2023.
Izplatītākā prakse ir vērsta uz pielāgošanās rīcībpolitiku noteikto procesu apsekošanu un izvērtēšanu, atbildot uz jautājumu “Kas tiek darīts?”.
Tomēr, lai iegūtu pilnīgu priekšstatu par pielāgošanās rīcībpolitikas vispārējo lietderību un efektivitāti, aizvien būtiskāk ir izprast šo procesu un saistīto pielāgošanās pasākumu ietekmi un iznākumus, atbildot uz jautājumu “Kā tas maina mūsu neaizsargātību un riskus?”.
Uzmanības koncentrēšana uz pielāgošanās rīcībpolitiku ietekmi un iznākumiem var arī palīdzēt noteikt, vai stratēģija/plāns ir pietiekami vērienīgs, lai būtiski sekmētu noturību, un analizēt jaunus problēmjautājumus, kuriem nākotnē ir jāpievērš lielāka uzmanība.
Pretēji izplatītākajai praksei būtu jāuzrauga un jāizvērtē ne tikai pielāgošanās pasākumu fiziskā, bet arī sociālā ietekme un iznākumi, tostarp to izpaušanās dažādu iedzīvotāju grupu dzīvē.
Tas ir svarīgi, lai nodrošinātu, ka pielāgošanās pasākumi ir vērsti uz neaizsargātām kopienām un tās atbalsta un ka tiem nav negribētas ietekmes, kāda būtu, piemēram, nevienlīdzības pasliktināšanās vai jaunas nevienlīdzības rašanās.
5.a solis.
Apsekošanas un izvērtēšanas sistēmas mērķa un nolūka noteikšana 5. piemērs.
Mückenatlas: amatierzinātnes odu apsekošanas projekts Vācijā ES medijos ir plaši izskanējušas ziņas par dzīvnieku un cilvēku slimību ierosinātājiem, kas izplatās ar odu kodumiem, jo Eiropā (it sevišķi Eiropas dienvidos) ir reģistrēti denges drudža, Čikuguni drudža vīrusa un Rietumnīlas drudža gadījumi.
Tomēr tādu odu sugu izplatīšanās, kas pārnēsā šo slimību patogēnus (piemēram, vīrusus, baktērijas un parazītus, kuri var izraisīt saslimšanu), ir dokumentēta arī vairākās ES valstīs, kas atrodas tālāk uz ziemeļiem, arī Vācijā.
Ir atzīts, ka klimata pārmaiņas ir viens no faktoriem, kas šo izplatīšanos sekmē.
Lai apkarotu iespējamos riskus veselībai, ir jākombinē apsekošanas, profilakses un seku mazināšanas pasākumi.
Vācijas Mückenatlas (odu atlants) ir piemērs tam, ka amatierzinātnes projekts var ne tikai dot devumu pētniecībā, bet arī papildināt tradicionālas apsekošanas metodes, funkcionējot kā agrīnās brīdināšanas sistēma.
Projektā ir iesaistīti cilvēki, kas iesniedz odu paraugus, kurus eksperti pēc tam identificē un izmanto pētījumu veikšanai.
Tādējādi Mückenatlas vairo zināšanas par autohtonām un invazīvām odu sugām un saistītajām slimībām Vācijā, un tā mērķis ir izveidot informācijas bāzi rīcībpolitikas veidotājiem un pētniekiem, lai būtu iespējams novērtēt nākotnes riskus.
Pirmais solis apsekošanas un izvērtēšanas sistēmas izstrādē ir tās mērķa un nolūka noteikšana, jo šis lēmums ietekmē darba koordinēšanu un organizēšanu.
Apsekošanai un izvērtēšanai var būt vairāki mērķi, no kuriem galvenais ir pielāgošanās rīcībpolitikas progresa un snieguma izsekošana, lai informētu un uzlabotu rīcībpolitikas veidošanu.
Ir ieteicams pievērsties ne tikai pielāgošanās stratēģijai vai plānam, bet arī attiecīgajām nozaru rīcībpolitikām.
Šajā sakarā pirmais solis ir pārbaude, vai un kādā mērā pielāgošanās ir integrēta nozaru rīcībpolitikās.
Otrais solis ir nozaru rīcībpolitikās jau noteiktu ar pielāgošanos saistītu darbību regulāra apsekošana.
Apsekošanas un izvērtēšanas sekundārais nolūks varētu būt pārskatatbildības palielināšana valsts pārvaldē, uzlabojot zināšanu bāzi, mācoties pielāgoties notiekošiem vai gaidāmiem procesiem vai vairojot informētību par pielāgošanās nepieciešamību.
5.b solis.
Lēmums par to, ko iesaistīt procesā Lai nodrošinātu rezultatīvu apsekošanu, ziņošanu un izvērtēšanu, ir svarīgi izlemt, kurš par to kopumā atbild, kā arī skaidri noteikt dažādo aktoru uzdevumus un izveidot mehānismus, lai vertikāli un horizontāli koordinētos ar dažādiem aktoriem dažādās nozarēs un administratīvajos līmeņos.