C 264/10
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
27.7.2023.
2.a solis.
Vispusīgas klimata pārmaiņu ietekmes novērtēšanas metodikas izstrāde 2. piemērs.
Pielāgošanās klimata pārmaiņu izraisīto karstuma viļņu ietekmei Būtširkā, Zviedrijā Pēdējās desmitgadēs Zviedrijā ir saasinājušies karstuma viļņi, novedot pie lielāka mirstības rādītāja.
Būtširkas pašvaldībā 2010. gadā ilgstoši pieturējās augsta temperatūra, sagādājot problēmas veciem cilvēkiem pansionātos un aprūpes namos.
Būtširkas pašvaldībā ir īstenoti plaši centieni samazināt karstuma viļņu radīto risku veselībai, daļēji programmas Climatools ietvaros.
Veco ļaužu namu, pansionātu un aprūpes namu darbinieki ir apmācīti par karstuma viļņu radītajiem riskiem un to, kas darāms karstuma viļņa brīdinājuma gadījumā.
Ja vajadzīgs, ir iespēja pieaicināt papildu darbiniekus, lai nodrošinātu lielāku atbalstu nolūkā garantēt pienācīgu aprūpi.
Tāpēc 2018. gada karstuma viļņa laikā šī pašvaldība bija krietni labāk sagatavojusies un aprīkota nekā iepriekšējos gados.
Būtširka arī atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot siltumkomfortu telpās un dažādās pilsētas vietās izveidot “vēsās zonas”.
Pienācīgas risku un neaizsargātības aplēšanas pamats ir novērtēšanas metodika.
Tā arī nodrošina, ka novērtējumu var samērā ātri atkārtot, katru reizi neizstrādājot jaunu metodiku.
Lai izdotos uzticami novērtēt klimatiskos riskus un neaizsargātību, ieteicams izvēlēties pamatīgu metodiku ar tālāk norādītajiem elementiem.
— Lai garantētu precizitāti un relevantumu ar aktuālajām prognozēm par klimata pārmaiņu ietekmi nākotnē, novērtējums būtu jābalsta uz jaunākām zinātnes atziņām un zināšanām.
Novērtējumā būtu jāietver informācija par pašreizējo klimatisko apstākļu tendencēm un jaunākajām nākotnes klimata scenāriju prognozēm, arī lēni norisošiem un ārkārtējiem notikumiem.
Pieejamo informāciju par konkrētas valsts nākotnes apdraudējumiem un iespējām var apkopot un analizēt, balstoties uz plašu to ziņojumu un neaizsargātības novērtējumu klāstu, kurus sagatavojusi Klimata pārmaiņu starpvaldību padome, Eiropas Vides aģentūra vai Kopīgais pētniecības centrs vai kuri sagatavoti pētniecības programmā “Apvārsnis Eiropa 2020”.
— Novērtējums būtu jābalsta uz stresa testu rezultātiem, uzmanību it sevišķi koncentrējot uz infrastruktūru un sistēmām, kas nodrošina kritiski svarīgus pakalpojumus.
Klimata stresa testos apzina ar klimatu saistītu draudu, piemēram, plūdu, karstuma, sausuma, vētru utt., radītos iespējamos riskus noteiktā nozarē vai sistēmā (piemēram, sabiedrības veselība, ūdens drošums un nodrošinātība ar ūdeni vai pārtikas drošuma un nodrošinātība ar pārtiku).
Stresa testa pirmais solis ir apzināt iespējamus ar klimatu saistītus apdraudējumus konkrētā teritorijā.
Otrajā solī noskaidro konkrētas nozares jomas vispārējo neaizsargātību pret klimatiskajiem apdraudējumiem, un to var papildināt ar padziļinātu neaizsargātības novērtējumu.
Tāpat būtu jāapsver citi stresa testi un neaizsargātības novērtējumi, ko veic attiecībā uz plašāku ar klimatu nesaistītu katastrofu risku kopumu (8).
Stresa testa rezultātus var izmantot klimatadaptācijas stratēģijai.
Labas rezultātu interpretēšanas prakses piemērs ir “riska dialogu” izmantošana Nīderlandē.
Vairāk par stresa testiem un riska dialogiem sk.
II pielikumā.
— Novērtējums būtu jāveic, balstoties uz pamatscenārija līmeni, kas kopā ar katru novērtējuma atjauninājumu būtu jāatjaunina.
Šajā gadījumā pamatscenārija līmenis ir atskaites punkts klimata stāvokļa un konkrētās vietas neaizsargātības ziņā.
Lai vēlākā posmā novērtētu, kas ir sasniegts ar īstenošanu, būtiski ir rūpīgi izstrādāt pamatscenārijus, un tas arī uzlabo apsekošanas un izvērtēšanas procesu.
(8) Riska novērtējumi, scenāriji un katastrofnoturības mērķi, kas izstrādāti saskaņā ar Savienības civilās aizsardzības mehānismu.