27.7.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 264/9
Valsts, reģionālās un vietējās pārvaldes pārstāvji varētu iesaistīties, piemēram, semināros un izpētes braucienos, lai mudinātu uz faktos balstītu līdzdalību klimatrīcībā.
Kopienām būtu procesā jāiesaistās ar sabiedrisko apspriešanu un informācijas kopīgošanas starpniecību, kā arī ar tādiem interaktīviem un neformāliem pasākumiem kā izstādes, konkursi, tiešsaistes spēles utt.
Tāpat nozīmīgi partneri ir pilsoniskās sabiedrības organizācijas un NVO, kas funkcionē kā tilts starp ieinteresētajām personām un klimata informācijas sniegšanu, jo tām ir pieredze klimatadaptācijā attiecīgajā teritorijā un attiecīgajās kopienās, kā arī informētības vairošanā par klimata pārmaiņu ietekmi un klimatadaptācijas nepieciešamību.
Lai nodrošinātu, ka šī informācija kopienas patiešām sasniedz, tā ir jāatbalsta ar pienācīgiem resursiem, proti, ar finansējumu un spēju veidošanu.
Lielisks relevantas informācijas izplatīšanas kanāls ir valstu vai reģionālie tīmekļa portāli vai platformas, kas apkopo pielāgotu informāciju par klimata pārmaiņām un klimatadaptāciju.
Lai sekmētu klimata jautājumu integrēšanu citās rīcībpolitikās, šīs platformas būtu jāsavieno ar esošiem nozaru rīcībpolitiku portāliem (piemēram, katastrofu riska mazināšana, ūdens, veselība, biodaudzveidība utt.).
Palīdzot cilvēkiem piekļūt datiem un informācijai par klimata pārmaiņām un klimatadaptāciju un šādus datus un informāciju kopīgot, svarīgu lomu pilda ES Klimatadaptācijas platforma.
Lielākajā daļā Eiropas valstu ir izstrādāti arī nacionāli klimatadaptācijas tīmekļa portāli, kas dod iespēju mācīties no citu valstu vai reģionu labās prakses piemēriem.
Tie var palīdzēt mudināt uz klimatadaptācijas rīcību.
Tomēr tīmekļa portāli un platformas būtu jāpapildina ar citiem informēšanas pasākumiem, lai nepieļautu digitālās plaisas palielināšanos starp ES dalībvalstīm un reģioniem un lai nodrošinātu, ka informācijai piekļūt var ikviens.
Lai iegūtu plašāku informāciju par iestāžu sistēmas izveidi un ieinteresēto personu līdzdalības nodrošināšanu, sk. arī pielāgošanās atbalsta rīku sadaļu “Sagatavošanās pielāgošanās pasākumiem”.
2. solis.
Klimata pārmaiņu riska un neaizsargātības novērtējumu veikšana
Vadlīniju 2. solis palīdzēs — noteikt klimata pārmaiņu riska un neaizsargātības novērtējuma pamatelementus; — novērtēt klimata pārmaiņu sociālo ietekmi; — novērtēt pārrobežu un lavīnveida riskus; — pieņemt lēmumu par “pieņemamu” risku kritērijiem un pielāgošanās vajadzību sakārtošanu pēc prioritātes.
Pēc tam, kad ielikti pamati klimatadaptācijas plāna vai stratēģijas atbalstam, otrais solis ir klimata pārmaiņu ietekmes un neaizsargātības novērtējums.
Šā novērtējuma mērķis ir konstatēt, kāda ir iespējamā klimata pārmaiņu ietekme konkrētā jomā un kādi riski ir saistīti ar šo ietekmi konkrētā jomā vai nozarē, un prioritizēt riskus, uz kuriem jāreaģē tūlīt.
Lai nodrošinātu pienācīgu klimatadaptācijas stratēģijas vai plāna rezultativitāti, par labu praksi uzskata novērtējuma regulāru atjaunināšanu, ko veic vismaz ikreiz, kad veic stratēģijas/plāna atjaunināšanu.
Tam cita starpā ir šādi ieguvumi: — esošo risku un neaizsargātības — arī infrastruktūras fizisko risku un kopienu sociālekonomiskā un veselības ietekmējuma — izmaiņu izsekošana; — tādu jaunu un nesen radušos risku un neaizsargātības apzināšana, kam nākotnē var būt liela ekonomiskā, sociālā un/vai vidiskā ietekme; — tādu jaunu iespēju apzināšana, kas rodas klimata pārmaiņu rezultātā.
Kopumā novērtējumā, balstoties uz jaunākajiem klimata zinātnes datiem, būtu jānoskaidro, kādas iedzīvotāju grupas, svarīga infrastruktūra un nozares pret klimata pārmaiņām ir sevišķi neaizsargātas, jānosprauž pielāgošanās rīcībpolitikas vispārējā stratēģiskā ievirze un pastāvīgi jāinformē lēmumu pieņemšana.