C 264/6
—
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 7 27
Įtraukti regionų ir vietos valdžios lygmenis
Kalbant apie prisitaikymo prie klimato kaitos strategijas ir planus, vis svarbesnė tampa frazė „apsvarstyti globaliai, veikti vietos lygmeniu“.
Vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindinė prisitaikymo prie klimato kaitos varomoji jėga, nes daugelis prisitaikymo prie klimato kaitos intervencinių priemonių vykdoma vietos ir regionų lygmeniu ir todėl priklauso nuo konkrečių aplinkybių.
Vietos valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo skatinant visuomenės dalyvavimą ir vietos veiksmus, informuojant žmones apie prisitaikymo prie klimato kaitos naudą jų regionui.
Be to, vietos valdžios institucijos turi daug svarbios informacijos apie galimas vietines prisitaikymo prie klimato kaitos priemones, kurios yra perspektyvios jų teritorijoje.
Todėl tarpžinybinė prisitaikymo prie klimato kaitos darbo grupė turėtų užtikrinti konstruktyvias diskusijas su subnacionalinės valdžios institucijomis siekiant atsižvelgti į jų ekspertines žinias formuojant prisitaikymo politiką ir pagal nacionalinę prisitaikymo politiką remti regioninę ir (arba) vietos veiklą.
Ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, kaip įtraukti regionų ir vietos valdžios institucijas.
Pavyzdžiui, užmezgant ryšius su regioninėmis asociacijomis arba tarpregioniniais vietos valdžios tinklais, pavyzdžiui, Merų paktu, pagal kurį daugiau kaip 11 000 vietos ir regionų valdžios institucijų, atstovaujančių 341 mln. žmonių, rengia savo bendruomenes gyventi su klimato kaitos padariniais.
—
Nustatyti ir įtraukti suinteresuotuosius subjektus
Klimato kaita sukels netikrumą ir poveikį visai visuomenei, todėl itin svarbu, kad tarpžinybinė darbo grupė nustatytų visas atitinkamas suinteresuotųjų subjektų grupes, įskaitant socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas, kurių dalyvavimas būtinas siekiant parengti patikimas prisitaikymo prie klimato kaitos priemones.
Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas pagerins sprendimų dėl prisitaikymo prie klimato kaitos priėmimo kokybę, nes bus užtikrinta suinteresuotųjų subjektų atsakomybė už šį procesą.
Taip atitinkamai pagerės bendra tarpžinybinės darbo grupės sukurtos prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos arba plano kokybė.
Suinteresuotųjų subjektų grupių nustatymo procesą galima palengvinti atskiriant dvi suinteresuotųjų subjektų grupes – pokyčių iniciatorius ir tuos, kuriems klimato kaita gali daryti poveikį:
— Viena suinteresuotųjų subjektų grupė yra galimi pokyčių iniciatoriai, galintys prisidėti prie nacionalinių ir (arba) regioninių ir (arba) vietos valdžios institucijų pastangų – teikti papildomą informaciją, išteklius ar pajėgumus.
Šiai suinteresuotųjų subjektų kategorijai priskiriami mokslinių tyrimų institutai, teikiantys arba gerinantys žinias apie prisitaikymą prie klimato kaitos, privatusis sektorius, teikiantis vertingos informacijos apie geresnį prisitaikymo prie klimato kaitos politikos koregavimą arba teikiantis finansavimą, tarpvalstybiniai subjektai, padedantys geriau suprasti padėtį pasienio teritorijose ir pasienio regionuose, bei nevyriausybinės organizacijos, ypač vietos pilietinės visuomenės organizacijos, padedančios geriau suprasti padėtį teritorijose, įgyvendinti prisitaikymo prie klimato kaitos priemones ir pranešančios apie poreikį prisitaikyti prie klimato kaitos, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos pokyčiams vietos ir regionų lygmeniu.
— Kita suinteresuotųjų subjektų grupė, kurią reikia įtraukti į prisitaikymo prie klimato kaitos procesą, yra tie, kuriems klimato kaita, labai tikėtina, darys poveikį.
Tai daugiausia pažeidžiamos bendruomenės (įskaitant, be kita ko, skurdą ir socialinę atskirtį arba šių reiškinių grėsmę patiriančius asmenis, neįgaliuosius, vyresnio amžiaus asmenis ir prastos sveikatos asmenis, nėščias moteris, perkeltuosius asmenis, socialiai marginalizuotus asmenis, poveikį patiriančius darbuotojus ir vaikus) arba gynėjai ir interesų grupės, atstovaujančios šioms pažeidžiamoms bendruomenėms, kurios kitu atveju nebūtų įtrauktos į dalyvavimo procesą.
Įvairūs regionai ir socialinės bei ekonominės grupės klimato padarinius patiria ir pakelia nevienodai, o tai didina jau esamą nelygybę ir pažeidžiamumą.
Todėl labai svarbu užtikrinti teisingą pertvarką, kuri sumažintų nevienodą su klimatu susijusios rizikos naštą ir užtikrintų teisingą prisitaikymo prie klimato kaitos naudos paskirstymą.
Konceptualiu šių dviejų suinteresuotųjų subjektų grupių atskyrimu siekiama aprėpti pakankamai daug būtinų aspektų, tačiau reikėtų pripažinti ir įvertinti tai, kad jos iš dalies sutampa.
Kitaip tariant, klimato kaitos ypač pažeidžiami asmenys taip pat gali būti pokyčių skatintojai, net jei kai kuriais atžvilgiais jų ištekliai yra riboti.
Jie netgi gali turėti išteklių, kurie mažiau prieinami tiems, kurie nėra jų padėtyje, visų pirma informacijos apie tai, kaip patiriamas pažeidžiamumas klimato kaitos atžvilgiu ir koks tikėtinas intervencinių priemonių veiksmingumas.
Be to, lyčių elgsenos ir požiūrių į klimato kaitą skirtumai (5) taip pat rodo, kad reikia užtikrinti subalansuotą vyrų ir moterų dalyvavimą procese, kurio rezultatais bus pasinaudota priimant ir įgyvendinant sprendimus.
Vaikai paprastai nėra įtraukiami į visuomenės sprendimų priėmimo (5) Pavyzdžiui, literatūroje teigiama, kad turtingesnėse šalyse vyrai yra mažiau susirūpinę dėl klimato kaitos nei moterys.
Žr. pvz., Bush and Clayton (2023).