C 264/20
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 7 27
Įprasta daugiausia dėmesio skirti prisitaikymo prie klimato kaitos politikoje nustatytų procesų stebėsenai ir vertinimui, atsakant į klausimą „kas daroma?“.
Tačiau norint susidaryti išsamų vaizdą apie bendrą prisitaikymo politikos veiksmingumą ir efektyvumą, tampa vis svarbiau suprasti šių procesų ir susijusių prisitaikymo veiksmų poveikį ir rezultatus, atsakant į klausimą „kaip pasikeičia mūsų pažeidžiamumas ir rizika?“.
Dėmesys prisitaikymo prie klimato kaitos politikos poveikiui ir rezultatams taip pat gali padėti nustatyti, ar strategija ir (arba) planas yra pakankamai plataus užmojo, kad gerokai prisidėtų prie atsparumo didinimo ir padėtų nagrinėti iškylančius klausimus, kuriems ateityje reikės skirti daugiau dėmesio.
Kitaip nei įprasta, reikėtų stebėti ir vertinti ne tik fizinį, bet ir socialinį prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų poveikį ir rezultatus, įskaitant jų pasiskirstymą įvairiose gyventojų grupėse.
Tai svarbu siekiant užtikrinti, kad prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmai pasiektų ir remtų pažeidžiamas bendruomenes ir kad jie neturėtų nenumatyto poveikio – nedidintų esamos nelygybės ir nesukurtų naujos.
5.a etapas.
Stebėsenos ir vertinimo sistemos tikslo ir paskirties apibrėžimas 5 atvejis.
„Mückenatlas“: piliečių mokslo projektas, skirtas uodams stebėti Vokietijoje Žiniasklaida visoje Europoje kelia aliarmą dėl ligos sukėlėjų, gyvūnams ir žmonėms perduodamų uodų įkandimais, kadangi užfiksuota dengės, čikungunijos ir Vakarų Nilo viruso (WNV) atvejų, ypač Pietų Europoje.
Tačiau šiuos ligų sukėlėjus (pvz., virusus, bakterijas ir parazitus, galinčius sukelti ligas) pernešančių uodų rūšių plitimas taip pat užregistruotas labiau į šiaurę esančiose ES šalyse, taip pat ir Vokietijoje.
Klimato kaita pripažinta vienu iš šį plitimą skatinančių veiksnių.
Siekiant mažinti galimą riziką sveikatai, reikia derinti stebėjimo, prevencijos ir naikinimo priemones.
Vokietijos „Mückenatlas“ (uodų atlasas) yra pavyzdys, kaip piliečių mokslo projektas gali ne tik prisidėti prie mokslinių tyrimų, bet ir papildyti tradicinius stebėsenos metodus bei veikti kaip išankstinio perspėjimo sistema.
Projekte dalyvaujantys žmonės pateikia sugautus uodus, o šiuos ekspertai vėliau identifikuoja ir naudoja moksliniams tyrimams.
Todėl „Mückenatlas“ padeda kaupti žinias apie vietines ir invazines uodų rūšis ir susijusias ligas Vokietijoje.
Juo siekiama sukurti informacijos bazę politikos formuotojams ir tyrėjams, kad būtų galima įvertinti būsimą riziką.
Pirmasis žingsnis kuriant stebėsenos ir vertinimo sistemą yra apibrėžti jos tikslą ir paskirtį, nes nuo to priklausys darbo koordinavimas ir organizavimas.
Stebėsena ir vertinimas gali būti naudingi įvairiais tikslais, labiausiai – fiksuojant prisitaikymo prie klimato kaitos politikos pažangą ir rezultatus, kad jais būtų galima pasinaudoti formuojant ir tobulinant politiką.
Tikslinga sutelkti dėmesį ne tik į pačią prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją ar planą, bet ir į atitinkamas sektorių politikos priemones.
Šiuo atžvilgiu pirmiausia reikia patikrinti, ar prisitaikymas yra ir kokiu mastu integruotas į sektorių politiką.
Antrasis etapas – reguliari su prisitaikymu prie klimato kaitos susijusių veiksmų, kurie jau nustatyti sektorių politikoje, stebėsena.
Antrinis galimas stebėsenos ir vertinimo tikslas – didinti viešojo administravimo institucijų atskaitomybę, gerinti žinių bazę, mokytis pritaikyti vykstančius ar būsimus procesus arba didinti informuotumą apie prisitaikymo poreikį.
5.b etapas.
Sprendimas, ką įtraukti į procesą Siekiant užtikrinti veiksmingą stebėseną, ataskaitų teikimą ir vertinimą, labai svarbu nuspręsti, kas prisiima bendrą atsakomybę už stebėseną, ataskaitų teikimą ir vertinimą, paaiškinti įvairių subjektų vaidmenis ir sukurti įvairių subjektų iš skirtingų sektorių ir administracinių lygmenų vertikalaus ir horizontalaus koordinavimo mechanizmus.