C 264/6
—
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.7.27.
A regionális és helyi kormányzati szint bevonása
A „gondolkozz globálisan, cselekedj lokálisan” kifejezés egyre fontosabbá válik az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló stratégiák és tervek megvitatásakor.
A helyi és regionális önkormányzatok az alkalmazkodás fő előmozdítói, mivel számos, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló beavatkozásra helyi és regionális szinten kerül sor, és ezért a kontextusspecifikus körülményektől függ.
A helyi önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a nyilvánosság szerepvállalásának és a helyi fellépésnek az előmozdításában azáltal, hogy tájékoztatják az embereket az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás előnyeiről régiójuk számára.
Ezen túlmenően a helyi önkormányzatok rengeteg fontos információval rendelkeznek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás területén megvalósítható lehetséges helyi intézkedésekről.
Az alkalmazkodással foglalkozó szolgálatközi munkacsoportnak ezért érdemi eszmecserét kell folytatnia a szubnacionális hatóságokkal annak érdekében, hogy figyelembe vegyék szakértelmüket az alkalmazkodással kapcsolatos szakpolitika kialakítása során, én a nemzeti alkalmazkodási politikával összhangban támogassák a regionális/helyi tevékenységeket.
Különös figyelmet kell fordítani a regionális és helyi kormányzati szint bevonásának módjára.
Például regionális szövetségek vagy régióközi helyi önkormányzati hálózatok – mint a Polgármesterek Szövetsége – megszólításával, amelyek keretében több mint 11 000, összesen 341 millió embert képviselő helyi és regionális önkormányzat készíti fel közösségeit arra, hogy hogyan éljenek az éghajlatváltozás következményeivel.
—
Az érdekelt felek azonosítása és bevonása
Az éghajlatváltozás bizonytalansággal és hatásokkal jár a társadalom egésze számára, ami aláhúzza annak fontosságát, hogy a szolgálatközi munkacsoport azonosítsa az összes olyan érintett érdekelt csoportot, köztük a szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket, amelyeket be kell vonni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó határozott intézkedések kialakítása céljából.
Az érdekelt felek részvétele javítani fogja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos döntéshozatal minőségét azáltal, hogy biztosítja az érdekelt felek folyamattal kapcsolatos felelősségvállalását.
Ez javítani fogja a szolgálatközi munkacsoport által kidolgozott, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló stratégia vagy terv általános minőségét.
Az érdekképviseleti csoportok azonosításának folyamatát segítheti az érdekelt felek két csoportjának – a változás előmozdítóinak és az éghajlatváltozás által potenciálisan érintett szereplőknek – a megkülönböztetése: –
Az érdekelt felek egyik csoportját a változás lehetséges előmozdítói alkotják, amelyek további információk, erőforrások vagy kapacitások biztosításával járulhatnak hozzá a nemzeti és/vagy regionális/helyi közigazgatási szervek erőfeszítéseihez.
Az ebbe a kategóriába tartozó érdekelt felek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos tudásbázist biztosító vagy azt fejlesztő kutatóintézetek; a magánszektor, amely értékes információkkal szolgál az alkalmazkodással kapcsolatos szakpolitikák jobb kiigazításáról, illetve finanszírozást biztosít; a határokon átnyúló szereplők, a határokon átnyúló területek és határ menti régiók jobb megértése érdekében; valamint a nem kormányzati szervezetek, különösen a helyi civil társadalmi szervezetek, amelyek segítenek a területek jobb megértésében, az alkalmazkodási intézkedések végrehajtásában és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szükségességének kommunikálásában a helyi és regionális szintű változások elősegítése érdekében.
–
Az érdekelt felek egy másik csoportja, amelyet be kell vonni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás folyamatába, az éghajlatváltozás által nagyobb valószínűséggel érintett érdekelt felek csoportja.
Ezek többnyire kiszolgáltatott helyzetben lévő közösségek (többek között, de nem kizárólag a szegénységben és a társadalmi kirekesztettségben élők, a fogyatékossággal élő személyek, az idősek és a már meglévő egészségügyi problémákkal küzdők, a terhes nők, a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek, a társadalom peremére szorult személyek, a káros hatásoknak kitett munkavállalók, valamint a gyermekek), vagy olyan ügyvédek és érdekcsoportok, amelyek ezeket a kiszolgáltatott közösségeket képviselik, akiket egyébként kizárnának a részvételi folyamatból.
A különböző régiók és társadalmigazdasági csoportok éghajlati hatásoknak való egyenlőtlen kitettsége és az azokkal szembeni egyenlőtlen kiszolgálta­ tottsága rontja a már meglévő egyenlőtlenségeket és kiszolgáltatottságokat.
Ezért alapvető fontosságú az igazságos átmenet biztosítása, amely csökkenti az éghajlati kockázat egyenlőtlen terhét, és biztosítja az alkalmazkodás előnyeinek méltányos elosztását.
Az érdekeltek e két csoportjának fogalmi szétválasztása a szükséges szempontok teljes körű lefedettségének biztosítását szolgálja, de a közöttük fennálló átfedést el kell ismerni és értékelni kell.
Más szóval, az éghajlatváltozásnak különösen kitett személyek még akkor is a változás lehetséges előmozdítói lehetnek, ha erőforrásaik bizonyos tekintetben korlátozottak.
Akár erőforrásokkal is rendelkezhetnek, legfőképpen az éghajlatváltozással szembeni sérülékenység megtapasztalására és a beavatkozások valószínűsíthető hatékonyságára vonatkozó információkkal, amelyek kevésbé hozzáférhetők azok számára, akik nem az ő helyzetükben vannak.
Ezen kívül az éghajlatváltozással kapcsolatos magatartásformák és attitűdök nemek közötti különbségei (5) szintén azt támasztják alá, hogy biztosítani kell a férfiak és nők kiegyensúlyozott részvételét a döntéshozatali és végrehajtási folyamatokban.
A gyermekeket jellemzően nem vonják (5) A szakirodalom például arra enged következtetni, hogy a gazdagabb országok esetén a férfiak általában kevésbé aggódnak az éghajlatváltozás miatt, mint a nők.
Lásd például: Bush és Clayton (2023).