C 264/10
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.7.27.
2.a) lépés: Átfogó módszertan kidolgozása az éghajlatváltozás hatásainak értékelésére 2. esettanulmány: alkalmazkodás a hőhullámok hatásaihoz a változó éghajlat közepette Botkyrkában (Svédország) Svédországban a hőhullámok egyre gyakoribbá váltak az elmúlt évtizedek során, ami a halálozás növekedéséhez vezet.
2010-ben Botkyrka városában tartósan magas volt a hőmérséklet, ami a nyugdíjasotthonokban és ápolási intézményekben élő idősek számára problémákat okozott.
Botkyrka településen – részben a Climatools program keretében végrehajtott projekt keretében – jelentős erőfeszítéseket tettek a hőhullámok egészségügyi kockázatának csökkentése érdekében.
Az idősotthonokban, a nyugdíjasotthonokban és az ápolási intézményekben dolgozó személyzet képzésben részesült a hőhullámok kockázatairól és arról, hogy mit kell tenni hőhullámra való figyelmeztetés esetén.
Szükség esetén további személyzetet lehet igénybe venni a megfelelő ellátás biztosításához szükséges további támogatás biztosítása érdekében.
Ezért a 2018. évi hőhullám során az önkormányzat sokkal felkészültebb és felszereltebb volt, mint a korábbi években.
Botkyrka olyan intézkedéseket is támogat, amelyek célja a beltéri hőkomfort javítása és „hűvös pontok” létrehozása a város különböző területein.
Az értékelés módszertana szolgál alapul a kockázatok és sebezhetőségek megfelelő becsléséhez.
Biztosítja továbbá, hogy az értékelést a jövőben viszonylag gyorsan újra el lehessen végezni anélkül, hogy minden esetben új módszertant dolgoznának ki.
Az éghajlati kockázatok és sebezhetőségek hiteles értékelésének biztosítása érdekében a megbízható módszertan alábbi elemei ajánlottak: –
Az értékelésnek a legújabb tudományos eredményekre és ismeretekre kell épülnie annak érdekében, hogy az éghajlatváltozás jövőbeli hatásaira vonatkozó jelenlegi előrejelzések révén garantálja a pontosságot és a relevanciát.
Az értékelésnek ki kell terjednie a jelenlegi éghajlati viszonyok tendenciáira és a jövőbeli éghajlati forgatókönyvekre vonatkozó legfrissebb előrejelzésekre, beleértve a lassan bekövetkező és szélsőséges eseményeket is.
Az országa jövőbeli fenyegetéseiről és lehetőségeiről rendelkezésre álló információk az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, a Közös Kutatóközpont vagy a Horizont Európa 2020 kutatási program által készített jelentések és sebezhetőségi értékelések széles köre alapján gyűjthetők és elemezhetők.
–
Az értékelésnek a stressztesztek eredményein kell alapulnia, különösen a kritikus szolgáltatásokat nyújtó infrastruktúrákra és rendszerekre összpontosítva.
Az éghajlati stressztesztek egy kijelölt ágazatban vagy rendszerben azonosítják az éghajlattal kapcsolatos veszélyekből, például az árvizekből, a hőségből, az aszályból, a viharokból stb. eredő potenciális (például népegészségügyi, vízbiztonsági vagy élelmiszer- és élelmezésbiztonsági) kockázatokat.
A stresszteszt első lépése az éghajlattal kapcsolatos potenciális veszélyek azonosítása egy adott területen.
A második lépés egy adott ágazat éghajlati veszélyekkel szembeni általános sebezhetőségének feltárása, amely mélyreható sebezhetőségi értékeléssel egészíthető ki.
A nem éghajlattal kapcsolatos katasztrófakockázatok szélesebb körére vonatkozóan végzett egyéb stresszteszteket és sebezhetőségi értékeléseket is figyelembe kell venni (8).
A stresszteszt eredményei felhasználhatók az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó stratégiához.
A „kockázatokkal kapcsolatos párbeszédek” hollandiai alkalmazása jó példa az eredmények gyakorlati alkalmazására.
A stressztesztekről és a kockázatokkal kapcsolatos párbeszédről további információk a II. mellékletben találhatók.
–
Az értékelést viszonyítási szinten kell elvégezni, amelyet az értékelés minden frissítésével aktualizálni kell.
A viszonyítási szint itt az adott terület éghajlatának állapotához és területspecifikus sebezhetőségéhez kapcsolódó referenciapontra utal.
A gondosan megtervezett viszonyítási értékek elengedhetetlenek a végrehajtás révén elért eredmények későbbi méréséhez, és javítják a nyomon követés és az értékelés folyamatát.
(8) Az uniós polgári védelmi mechanizmusnak megfelelően kidolgozott kockázatértékelésekre, forgatókönyvekre és katasztrófavédelmi rezilienciacélokra való hivatkozással.