HU
2023.7.27.
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 264/9
A nemzeti, regionális és helyi adminisztrátorokat például műhelytalálkozók és helyszíni látogatások révén is be lehetne vonni, ösztönözve a tényeken alapuló szerepvállalást az éghajlat-politikai fellépésben.
A közösségeket nyilvános konzultációk, információmegosztás, valamint interaktív és informális lehetőségek, például kiállítások, versenyek, online játékok stb. révén kell bevonni.
A civil társadalmi szervezetek és a nem kormányzati szervezetek szintén fontos partnerek, mivel hídként szolgálnak az érdekelt felek és a klímakommunikáció között, az érintett területeken és közösségekben az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás terén szerzett tapasztalataik, valamint az éghajlatváltozás hatásaival és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szükségességével kapcsolatos figyelemfelkeltés révén.
Annak biztosítása érdekében, hogy ez a kommunikáció hatékonyan eljusson a közösségekhez, megfelelő forrásokkal, finanszírozással és kapacitásépítéssel kell támogatni.
Az éghajlatváltozással és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos célzott információkat összegyűjtő nemzeti vagy regionális internetes portálok vagy platformok kiváló csatornát jelentenek a releváns információk terjesztésére.
Ezeket a platformokat össze kell kapcsolni az ágazati szakpolitikákkal (pl. katasztrófakockázat-csökkentés, víz, egészségügy, biológiai sokféleség stb.)
foglalkozó meglévő portálokkal az éghajlati szempontok érvényesítése érdekében.
Az EU Climate-ADAPT honlapja központi szerepet játszik azáltal, hogy segíti az embereket az éghajlatvál­ tozással és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos adatokhoz és információkhoz való hozzáférésben és azok megosztásában.
A legtöbb európai országban az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos nemzeti internetes portálokat is létrehoztak, amelyek lehetőséget teremtenek arra, hogy tanuljunk más országok vagy régiók bevált gyakorlataiból.
Ezek segíthetnek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések ösztönzésében.
Az internetes portálokat és platformokat azonban más kommunikációs tevékenységekkel kell kiegészíteni az uniós tagállamok és régiók közötti digitális szakadék növekedésének elkerülése és az információkhoz való hozzáférés mindenki számára történő biztosítása érdekében.
Az intézményi keret létrehozásával és az érdekelt felek bevonásának biztosításával kapcsolatos további információkért lásd még az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást támogató eszköz „Az alkalmazkodás megalapozása” című szakaszát.
2.
lépés:
Az éghajlatváltozással kapcsolatos kockázat- és sebezhetőségi értékelések elvégzése
Az iránymutatások 2. lépése a következőket segíti elő: –
az éghajlatváltozással kapcsolatos kockázat- és sebezhetőségi értékelés alapvető elemeinek meghatározása,
–
az éghajlatváltozás társadalmi hatásainak értékelése,
–
a határokon átnyúló és az áttételes kockázatok értékelése,
–
az „elfogadható” kockázatok kritériumainak meghatározása és az alkalmazkodási igények rangsorolása
Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó terv vagy stratégia támogatását célzó alapok lefektetését követően a második lépés az éghajlatváltozás hatásainak és sebezhetőségének értékelése.
Ennek az értékelésnek az a célja, hogy megállapítsa, melyek lesznek az éghajlatváltozás lehetséges hatásai egy adott területen, illetve milyen kockázatokkal járnak ezek a hatások egy adott területen vagy ágazatban, valamint hogy rangsorolja, mely kockázatok igényelnek leginkább azonnali választ.
Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló stratégiák vagy tervek megfelelő hatékonyságának biztosítása érdekében bevált gyakorlatnak tekinthető az értékelés rendszeres frissítése, legalább a stratégia/terv minden frissítésével párhuzamosan.
Ennek előnyei többek között a következők: –
a meglévő kockázatok és sebezhetőségek releváns változásainak nyomon követése, beleértve az infrastruktúra fizikai kockázatait, valamint a közösségekre gyakorolt társadalmi-gazdasági és egészségügyi hatásokat,
–
azon új, újonnan felmerülő kockázatok és sebezhetőségek azonosítása, amelyek a jövőben jelentős gazdasági, társadalmi és/vagy környezeti hatásokkal járhatnak,
–
az éghajlatváltozás következtében felmerülő új lehetőségek azonosítása.
Általánosságban az értékelésnek az éghajlatváltozással kapcsolatos legújabb tudományos eredményeken kell alapulnia az éghajlatváltozásnak különösen kitett népességcsoportok, alapvető infrastruktúrák és ágazatok azonosítása, az alkalmazkodással kapcsolatos szakpolitika általános stratégiai irányának meghatározása és a döntéshozók folyamatos tájékoztatása érdekében.