C 264/20
HR
Službeni list Europske unije
27.7.2023.
Raširena praksa je praćenje i evaluacija procesa utvrđenih politikama prilagodbe kako bi se odgovorilo na pitanje „što se poduzima?”.
Međutim, kako bi se dobila cjelovita slika o općoj djelotvornosti i učinkovitosti politike prilagodbe, sve je važnije razumjeti učinke i rezultate tih procesa i povezanih mjera prilagodbe te odgovoriti na pitanje „kako to utječe na osjetljivosti i rizike?”.
Fokus na učincima i rezultatima politika prilagodbe može pomoći i da se utvrdi jesu li strategija ili plan prilagodbe dovoljno ambiciozni da doprinesu jačanju otpornosti i razmatranju novih problema kojima će u budućnosti trebati posvetiti više pozornosti.
Za razliku od raširene prakse, trebalo bi pratiti i evaluirati ne samo fizičke, već i socijalne učinke i ishode mjera prilagodbe, uključujući njihovu raspodjelu u različitim skupinama stanovništva.
To je važno kako bi mjere prilagodbe bile usmjerene na ranjive zajednice i pružale im potporu i kako pritom ne bi došlo do pogoršavanja ili nastanka novih nejednakosti.
Korak 5.a: Utvrđivanje cilja i svrhe praćenja i evaluacije Primjer slučaja br.
5: „Mückenatlas”: projekt građanske znanosti za nadzor komaraca u Njemačkoj Mediji su preplavljeni vijestima o uzročnicima bolesti koji se prenose na životinje i ljude ubodima komaraca jer su u EU-u zabilježeni slučajevi denga groznice, groznice chikungunya i virusa Zapadnog Nila, osobito u južnoj Europi.
Međutim, širenje vrsta komaraca koji prenose patogene (kao što su virusi, bakterije i paraziti koji mogu uzrokovati bolesti) bilježi se i u sve većem broju sjevernih zemalja EU-a, uključujući Njemačku.
Klimatske promjene jedni su od čimbenika koji pridonose tom širenju.
Kako bi se uklonili potencijalni zdravstveni rizici, potrebno je kombinirati mjere nadzora, prevencije i ublažavanja.
Njemački „Mückenatlas” („atlas komaraca”) pokazuje kako projekt građanske znanosti može doprinijeti istraživanju i pritom dopuniti tradicionalne metode praćenja kako bi funkcionirao kao sustav ranog upozoravanja.
U projektu sudjeluju građani koji donose uzorke komaraca, koje stručnjaci zatim identificiraju i koriste za istraživanje.
Stoga je cilj projekta „Mückenatlas” doprinijeti znanju o autohtonim i invazivnim vrstama komaraca i povezanim bolestima u Njemačkoj te uspostaviti informacijsku bazu za oblikovatelje politika i istraživače radi procjene budućih rizika.
Prvi korak u razvoju sustava za praćenje i evaluaciju je utvrđivanje njegova cilja i svrhe jer to utječe na koordinaciju i organizaciju rada.
Praćenje i evaluacija mogu imati više svrha, pri čemu je najvažnije praćenje napretka i uspješnosti politike prilagodbe kako bi se doprinijelo oblikovanju i poboljšanju politika.
Preporučljivo je da u središtu praćenja i evaluacije ne bude samo strategija ili plan prilagodbe, nego i relevantne sektorske politike.
Stoga je prvo potrebno provjeriti je li prilagodba uključena u sektorske politike i u kojoj mjeri.
Zatim je potrebno redovito pratiti mjere povezane s prilagodbom koje već postoje u sektorskim politikama.
Sekundarna svrha praćenja i evaluacije može biti povećanje odgovornosti u javnim upravama, poboljšanje baze znanja, učenje o tome kako prilagoditi tekuće ili buduće procese ili senzibiliziranje o potrebi za prilagodbom.
Korak 5.b: Donošenje odluke o tome koga uključiti u proces Kako bi praćenje, izvješćivanje i evaluacija bili učinkoviti, važno je odlučiti tko je za njih odgovoran, razjasniti uloge različitih aktera i uspostaviti mehanizme za vertikalnu i horizontalnu koordinaciju s akterima u različitim sektorima i na različitim administrativnim razinama.