C 264/18
HR
Službeni list Europske unije
27.7.2023.
Slika 2
Primjer načina prilagodbe za upravljanje vodnim resursima
Izvor: Kingsborough i dr., 2016. — Instrumenti koji mogu biti polazne točke za provedbu i uključivanje, tj. integraciju prilagodbe u druge sektorske politike i instrumente.
Prilagodba se ne bi smjela provoditi odvojeno od postojećih politika.
Stoga je potrebno poticati povezivanje prilagodbe i postojećih instrumenata.
Trebalo bi iskoristiti sinergije s postojećim nacionalnim politikama i instrumentima.
Glavni instrumenti koji mogu poslužiti kao polazne točke za integraciju prilagodbe uključuju: zakonodavstvo, postojeće strategije, standarde, alate za planiranje, okvire za procjenu, programe za istraživanje i razvoj, mreže i radne skupine.
Međutim, uključivanje prilagodbe ne bi se smjelo ograničiti samo na utvrđivanje sektorskih ciljeva, opcija i mjera u strategiji prilagodbe.
Smatra se dobrom praksom preispitati jesu li sve relevantne mjere prilagodbe dosljedne s ciljevima prilagodbe i doprinosi li svaka politika rješenjima za prilagodbu.
Uspješan primjer iz prakse je primjer slučaja br.
4 opisan u okviru s tekstom.
Makrofiskalni aspekt prilagodbe klimatskim promjenama važno je međusektorsko područje politike.
Klimatske promjene imaju makrofiskalni značaj jer utječu i na javne rashode i na prihode.
Međutim, u nacionalnim fiskalnim okvirima država članica EU-a klimatske promjene i povezani fiskalni rizici uzimaju se u obzir tek u ograničenoj mjeri, uglavnom u okviru proračunskih mjera za pokrivanje troškova nastalih zbog katastrofa povezanih s klimatskim promjenama.
Kako bi se poboljšala fiskalna/financijska otpornost na klimatske promjene, u proračunskom planiranju, upravljanju i institucionalnim mehanizmima trebali bi se u većoj mjeri uzeti u obzir fiskalni rizici i gubici povezani s klimatskim promjenama.
To bi se trebalo podržati i mjerama politike za smanjenje razlika u razinama zaštite klime, odnosno udjela neosiguranih gubitaka, jer se tim mjerama može ograničiti fiskalni trošak klimatskih promjena i tako očuvati sredstva za ulaganja u prilagodbu.
Drugo područje politike koje je vrlo važno za provedbu i uključivanje prilagodbe klimatskim promjenama je upravljanje rizicima od katastrofa i uloga civilne zaštite.
Tijela civilne zaštite nisu samo prva koja reagiraju na klimatske nepogode, koje postaju sve ozbiljnije (poplave, oluje, šumski požari itd.), već su nadležna i za druge vrste rizika od katastrofa, kao što su druge prirodne katastrofe (npr. potresi, vulkanske erupcije) te tehnološki i društveni rizici (npr. kibernetičke prijetnje, hibridne prijetnje, industrijske nesreće).
Važne je postići sinergije u razvoju i provedbi akcijskih planova, kao i u dodjeli resursa za mjere prilagodbe i prevencije, te uzeti u obzir fiskalnu otpornost.
Očekuje se da će mjere prilagodbe klimatskim promjenama i mjere sprečavanja katastrofa biti pretežno iste.
Međutim, važno je razmotriti i druge aspekte sprečavanja katastrofa kako bi se postigle najveće moguće sinergije među mjerama (npr. prilagodba zgrada klimatskim promjenama, uzimajući prema potrebi u obzir i seizmičku sigurnost) te uzeti u obzir načelo „nenanošenja štete” i lošu prilagodbu u širem kontekstu katastrofa i društvene otpornosti.