C 264/10
HR
Službeni list Europske unije
27.7.2023.
Korak 2.a: Razvoj sveobuhvatne metodologije za procjenu utjecaja klimatskih promjena Primjer slučaja br.
2: prilagodba utjecajima toplinskih valova uzrokovanih klimatskim promjenama u Botkyrki u Švedskoj Posljednjih desetljeća toplinski valovi u Švedskoj sve su češći i uzrokuju porast smrtnosti.
Općina Botkyrka suočila se 2010. s dugotrajnim visokim temperaturama, koje su uzrokovale probleme za starije osobe u domovima za starije i nemoćne.
U općini se intenzivno radilo na smanjenju zdravstvenih rizika zbog toplinskih valova, posebno u sklopu projekta koji se provodi kao dio programa Climatools.
Za osoblje u domovima za starije i nemoćne organizirano je osposobljavanje o rizicima od toplinskih valova i o tome što činiti u slučaju upozorenja na toplinski val.
Prema potrebi može se pozvati dodatno osoblje kako bi se osigurala dodatna potpora i odgovarajuća njega.
Stoga je tijekom toplinskog vala 2018. općina bila mnogo bolje pripremljena i opremljena nego prethodnih godina.
Botkyrka također podržava mjere za poboljšanje toplinske ugodnosti u zatvorenim prostorima i kreiranje „mjesta za rashlađivanje” u različitim dijelovima grada.
Metodologija je temelj pravilne procjene rizika i osjetljivosti.
Ona omogućuje i da se procjena može ubuduće relativno brzo provesti, bez potrebe da se svaki put razvija nova metodologija.
Kako bi se mogla provesti vjerodostojna procjena klimatskih rizika i osjetljivosti, pouzdana metodologija trebala bi imati sljedeće elemente:
— > Procjena bi se trebala temeljiti na najnovijim znanstvenim spoznajama kako bi se zajamčila točnost i relevantnost aktualnih predviđanja utjecaja klimatskih promjena u budućnosti.
Procjena bi trebala sadržavati informacije o trenutačnim klimatskim uvjetima i najnovija predviđanja budućih klimatskih scenarija, uključujući ekstremne događaje i događaje koji nastupaju postupno.
Dostupne informacije o budućim prijetnjama i mogućnostima za vašu zemlju mogu se prikupiti i analizirati na temelju niza izvještaja i procjena osjetljivosti koje provode Međuvladin panel o klimatskim promjenama, Europska agencija za okoliš i Zajednički istraživački centar ili onih koje se provode u okviru istraživačkog programa Obzor Europa 2020.
— > Procjena bi se trebala temeljiti na rezultatima testiranja otpornosti, s težištem na infrastrukturi i sustavima za pružanje ključnih usluga.
Testiranjem otpornosti na klimatske promjene utvrđuju se potencijalni rizici u određenom sektoru ili sustavu (npr. javno zdravlje, sigurnost vode i opskrbe vodom ili sigurnost hrane i opskrbe hranom) koji nastaju zbog klimatskih nepogoda kao što su poplave, vrućina, suša, oluje itd.
Prvi korak testiranja otpornosti je utvrđivanje potencijalnih klimatskih nepogoda na određenom području.
Drugi korak uključuje istraživanje općih osjetljivosti određenog područja nekog sektora na klimatske nepogode, koje se može dopuniti detaljnom procjenom osjetljivosti.
Trebalo bi razmotriti provedbu dodatnih testiranja otpornosti i procjena osjetljivosti za širi raspon rizika od katastrofa koji nisu povezani s klimatskim promjenama (8).
Rezultati testiranja otpornosti mogu se upotrijebiti za strategiju prilagodbe klimatskim promjenama.
„Dijalozi o rizicima” koji se vode u Nizozemskoj primjer su dobre prakse primjene rezultata u strategijama prilagodbe.
Više informacija o testiranju otpornosti i dijalozima o rizicima nalazi se u Prilogu II.
— > Procjena bi se trebala provesti na temelju polazne vrijednosti, koju bi trebalo ažurirati zajedno sa svakim ažuriranjem procjene.
Polazna vrijednost odnosi se na referentnu točku povezanu sa stanjem klime i osjetljivošću specifičnom za lokaciju na određenom području.
Pažljivo određene polazne vrijednosti ključne su za mjerenje onoga što će se postići provedbom u kasnijoj fazi i poboljšavaju postupak praćenja i evaluacije.
(8) S upućivanjima na procjene rizika, scenarije i ciljeve otpornosti na katastrofe izrađene u skladu s Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu.