27.7.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 264/9
Nacionalne, regionalne i javne uprave mogle bi sudjelovati, primjerice, organiziranjem radionica i ekskurzija kako bi se potaknulo rješavanje pitanja klimatskih promjena na temelju činjenica.
Zajednice bi se trebale uključiti putem javnih savjetovanja, razmjene informacija i na interaktivne i neformalne načine kao što su izložbe, natječaji, igre na internetu itd.
Organizacije civilnog društva i nevladine organizacije također su važni partneri jer olakšavaju prenošenje poruka o klimatskim promjenama dionicima, zahvaljujući svojem iskustvu u području prilagodbe klimatskim promjenama na određenim područjima i u određenim zajednicama te senzibiliziranju o posljedicama klimatskih promjena i potrebi za prilagodbom na njih.
Kako bi prenošenje tih poruka zajednicama bilo djelotvorno, ono se mora podržati odgovarajućim resursima, financiranjem i izgradnjom kapaciteta.
Nacionalni ili regionalni internetski portali ili platforme na kojima se prikupljaju prilagođene informacije o klimatskim promjenama i prilagodbi na njih odličan su kanal za širenje relevantnih informacija.
Te bi platforme trebale biti povezane s postojećim portalima o sektorskim politikama (npr. smanjenje rizika od katastrofa, voda, zdravlje, bioraznolikost itd.) kako bi se promicalo uključivanje pitanja klimatskih promjena u druge politike.
Internetska stranica EU-a Climate-ADAPT vrlo je korisna jer građanima omogućuje da pronađu i razmjenjuju podatke i informacije o pitanjima povezanima s klimatskim promjenama i prilagodbom na njih.
U većini europskih zemalja razvijeni su i nacionalni internetski portali o prilagodbi klimatskim promjenama, koji građanima omogućuju da uče na dobrim primjerima iz drugih zemalja ili regija.
Oni bi mogli potaknuti poduzimanje mjera za prilagodbu klimatskim promjenama.
Međutim, internetske portale i platforme trebalo bi dopuniti drugim komunikacijskim aktivnostima kako bi se izbjeglo povećanje digitalnog jaza među državama članicama i regijama EU-a te kako bi se svima osigurao pristup informacijama.
Za više informacija o uspostavi institucionalnog okvira i osiguravanju sudjelovanja dionika vidjeti i odjeljak na stranici Alata za potporu prilagodbi o pripremi temelja za prilagodbu.
Korak 2.: Provedba procjena rizika od klimatskih promjena i osjetljivosti Korak 2. smjernica pomoći će u: — utvrđivanju glavnih elemenata procjene rizika od klimatskih promjena i procjene osjetljivosti, — procjeni utjecaja klimatskih promjena na društvo, — procjeni prekograničnih i kaskadnih rizika.
— utvrđivanju kriterija za „prihvatljive” rizike i određivanju prioritetnih potreba prilagodbe.
Nakon što se postave temelji za potporu planu ili strategiji prilagodbe klimatskim promjenama, drugi je korak procjena utjecaja klimatskih promjena i osjetljivosti na njih.
Svrha te procjene je utvrditi kakvi bi mogli biti utjecaji klimatskih promjena na određeno područje, koji su rizici povezani s tim utjecajima u određenom području ili sektoru te odrediti na koje je rizike potrebno hitnije reagirati.
Kako bi strategije ili planovi prilagodbe klimatskim promjenama bili djelotvorni, preporučuje se da se procjena redovito ažurira, barem usporedno sa svakim ažuriranjem strategije/plana.
Koristi ažuriranja uključuju: — praćenje relevantnih promjena postojećih rizika i osjetljivosti, uključujući fizičke rizike povezane s infrastrukturom te socioekonomske i zdravstvene posljedice za zajednice, — utvrđivanje novih rizika i osjetljivosti koji bi mogli imati znatan utjecaj na gospodarstvo, društvo i/ili okoliš u budućnosti, — utvrđivanje novih prilika koje nastaju zbog klimatskih promjena.
Procjena bi se općenito trebala temeljiti na najnovijim znanstvenim spoznajama o klimi kako bi se definiralo stanovništvo, ključna infrastruktura i sektori koji su posebno osjetljivi na klimatske promjene, odredio opći strateški smjer politike prilagodbe i kontinuirano doprinosilo donošenju odluka.