C 264/20
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
27.7.2023
Nykyisessä käytännössä keskitytään sopeutumispolitiikassa vahvistettujen prosessien seurantaan ja arviointiin ja vastataan kysymykseen ”mitä tehdään”.
Kokonaiskuvan saamiseksi sopeutumispolitiikan yleisestä vaikuttavuudesta ja tehokkuudesta on kuitenkin yhä tärkeämpää ymmärtää näiden prosessien ja niihin liittyvien sopeutumistoimien vaikutuksia ja tuloksia ja vastata kysymykseen ”miten sopeutumistoimet vaikuttavat haavoittuvuuksiin ja riskeihin”.
Sopeutumispolitiikan vaikutuksiin ja tuloksiin keskittyminen voi myös auttaa määrittämään, onko strategia tai suunnitelma riittävän kunnianhimoinen, jotta sillä voidaan merkittävästi edistää ilmastokestävyyttä, ja kartoittamaan uusia esiin tulevia kysymyksiä, joihin on kiinnitettävä enemmän huomiota tulevaisuudessa.
Toisin kuin nykyisessä käytännössä, fyysisten vaikutusten lisäksi olisi seurattava ja arvioitava myös sopeutumistoimien sosiaalisia vaikutuksia ja tuloksia ja niiden jakautumista eri väestöryhmissä.
Tämä on tärkeää sen varmistamiseksi, että sopeutumistoimet kohdistuvat haavoittuvassa asemassa oleviin yhteisöihin ja tukevat niitä ja että toimilla ei ole tahattomia vaikutuksia, jotka lisäävät tai luovat eriarvoisuutta.
Vaihe 5 a.
Seuranta- ja arviointijärjestelmän tavoitteen ja tarkoituksen määrittely Esimerkkitapaus 5: ”Mückenatlas”: Saksassa toteutettu hyttysten seurantaa koskeva kansalaisten tiedehanke Hyttysenpistoista eläimiin ja ihmisiin siirtyneet taudinaiheuttajat ovat olleet otsikoissa kaikkialla EU:ssa, koska dengue-, chikungunya- ja Länsi-Niilin virusten aiheuttamia infektioita on todettu erityisesti Etelä-Euroopassa.
Näitä taudinaiheuttajia (kuten viruksia, bakteereja ja tauteja mahdollisesti aiheuttavia loisia) kantavien hyttyslajien on kuitenkin dokumentoitu levinneen myös pohjoisempiin EU-maihin, kuten Saksaan.
Ilmastonmuutoksen on todettu olevan yksi tätä leviämistä edistävä tekijä.
Mahdollisten terveysriskien torjumiseksi on yhdistettävä seuranta-, ehkäisyja torjuntatoimenpiteitä.
Saksalainen Mückenatlas-hanke (”hyttyskartta”) on esimerkki siitä, miten kansalaisten tiedehankkeella voidaan paitsi edistää tutkimusta myös täydentää perinteisiä seurantamenetelmiä siten, että ne toimivat varhaisvaroitusjärjestelmänä.
Hankkeeseen osallistuvat henkilöt lähettävät hyttysnäytteitä, joiden hyttyslajit tunnistetaan ja joita asiantuntijat käyttävät tutkimukseen.
Mückenatlas-hanke edistää näin ollen tietämystä Saksan kotoperäisistä hyttyslajeista ja haitallisista hyttysten vieraslajeista sekä niihin liittyvistä sairauksista, ja sen tarkoituksena on luoda päättäjille ja tutkijoille tietopohja tulevien riskien arvioimiseksi.
Ensimmäinen vaihe seuranta- ja arviointijärjestelmän kehittämisessä on sen tavoitteen ja tarkoituksen määrittely, koska tällä päätöksellä on vaikutuksia työn koordinointiin ja organisointiin.
Seuranta ja arviointi voivat palvella useita tarkoituksia, joista merkittävin on sopeutumispolitiikan edistymisen ja tuloksellisuuden seuranta päätöksenteon tukemiseksi ja parantamiseksi.
On hyvä keskittyä itse sopeutumisstrategian tai -suunnitelman lisäksi myös asiaankuuluviin alakohtaisiin politiikkoihin.
Tältä osin ensimmäinen toimi on tarkistaa, onko sopeutuminen sisällytetty alakohtaisiin politiikkoihin ja jos on, missä määrin.
Toinen toimi on alakohtaisissa politiikoissa jo esitettyjen sopeutumiseen liittyvien toimien säännöllinen seuranta.
Seurannan ja arvioinnin toissijaisena tarkoituksena voisi olla julkishallinnon vastuuvelvollisuuden lisääminen, tietopohjan parantaminen, oppiminen mukauttamaan käynnissä olevia tai tulevia prosesseja tai tietoisuuden lisääminen sopeutumis­ tarpeesta.
Vaihe 5 b.
Päätös prosessiin osallistuvista toimijoista Tehokkaan seurannan, raportoinnin ja arvioinnin kannalta on olennaisen tärkeää päättää, kuka kantaa yleisen vastuun seurannasta, raportoinnista ja arvioinnista, selkeyttää eri toimijoiden rooleja ja luoda mekanismeja, joilla toimia koordinoidaan vertikaalisesti ja horisontaalisesti eri toimijoiden kanssa eri sektoreilla ja hallintotasoilla.