C 264/10
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
27.7.2023
Vaihe 2 a.
Kattavan menetelmän kehittäminen ilmastonmuutoksen vaikutusten arvioimiseksi Esimerkkitapaus 2: helleaaltojen vaikutuksiin sopeutuminen muuttuvassa ilmastossa Botkyrkassa Ruotsissa Helleaallot ovat tihentyneet Ruotsissa viime vuosikymmeninä, mikä lisää kuolleisuutta.
Botkyrkan kunnassa oli vuonna 2010 pitkiä hellekausia, jotka aiheuttivat ongelmia vanhain- ja hoivakodeissa asuville ikääntyneille ihmisille.
Botkyrkan kunta on toteuttanut muun muassa osana Climatools-ohjelmaa toteutetun hankkeen puitteissa mittavia toimia helleaaltojen aiheuttaman terveysriskin pienentämiseksi.
Vanhain- ja hoivakotien henkilöstölle on annettu koulutusta helleaaltojen riskeistä ja siitä, miten hellevaroitusten yhteydessä on toimittava.
Tarvittaessa voidaan kutsua lisähenkilöstöä antamaan lisätukea asianmukaisen hoidon varmistamiseksi.
Tämän ansiosta kunta oli vuoden 2018 helleaallon aikana paljon paremmin valmistautunut ja varustautunut kuin aiempina vuosina.
Botkyrka tukee myös toimia, joilla pyritään parantamaan sisätilojen lämpöviihtyvyyttä ja luomaan ”viileitä pisteitä” kaupungin eri alueilla.
Arviointimenetelmä muodostaa perustan riskien ja haavoittuvuuksien asianmukaiselle arvioinnille.
Sillä varmistetaan myös, että arviointi voidaan tulevaisuudessa toteuttaa suhteellisen nopeasti uudelleen ilman, että joka kerta laaditaan uusi menetelmä.
Jotta ilmastoriskit ja haavoittuvuudet voidaan arvioida uskottavasti, on suositeltavaa, että luotettava menetelmä sisältää seuraavat osatekijät:
— Arvioinnin olisi perustuttava uusimpaan tutkimustietoon ja tietämykseen, jotta voidaan taata arvioinnin tarkkuus ja merkityksellisyys tulevia ilmastonmuutosvaikutuksia koskevien nykyisten ennusteiden kannalta.
Arviointiin olisi sisällytettävä tiedot nykyisten ilmasto-olosuhteiden kehityssuuntauksista ja viimeisimmät ennusteet tulevista ilmastoskenaarioista, myös hitaasti etenevistä ja äärimmäisistä ilmiöistä.
Saatavilla olevia tietoja kunkin maan tulevista uhkista ja mahdollisuuksista voidaan kerätä ja analysoida hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin, Euroopan ympäristökeskuksen, yhteisen tutkimuskeskuksen tai Horisontti Eurooppa -tutkimusohjelman tekemien raporttien ja haavoittuvuusarviointien perusteella.
— Arvioinnin olisi perustuttava erityisesti kriittisiä palveluja tuottaviin infrastruktuureihin ja järjestelmiin keskittyvän stressitestauksen tuloksiin.
Ilmastostressitesteissä tunnistetaan tietyn alan tai järjestelmän (kuten kansanterveyden, vesiturvallisuuden tai elintarviketurvallisuuden) mahdolliset riskit, jotka johtuvat ilmastoon liittyvistä uhkista, kuten tulvista, kuumuudesta, kuivuudesta ja myrskyistä.
Stressitestin ensimmäisessä vaiheessa tunnistetaan mahdolliset ilmastoon liittyvät uhat tietyllä alueella.
Toisessa vaiheessa tutkitaan tietyn alueen yleisiä haavoittuvuuksia ilmastouhkille, ja sitä voidaan täydentää perusteellisella haavoittuvuusarvioinnilla.
Lisäksi olisi harkittava muita stressitestejä ja haavoittuvuusarviointeja, jotka koskisivat laajempaa muiden kuin ilmastoon liittyvien katastrofiriskien joukkoa (8).
Stressitestin tuloksia voidaan käyttää ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevassa strategiassa.
Niin kutsuttujen riskivuoropuhelujen käyttö Alankomaissa on esimerkki hyvästä käytännöstä tulosten hyödyntämisessä.
Lisätietoa stressitestauksesta ja riskivuoropuheluista on liitteessä II.
— Arviointi olisi tehtävä perustasolla, joka olisi päivitettävä arvioinnin jokaisen päivityksen yhteydessä.
Perustasolla tarkoitetaan tässä vertailukohtaa, joka liittyy ilmaston tilaan ja paikkakohtaiseen haavoittuvuuteen tietyllä alueella.
Huolellisesti suunnitellut perustasot ovat olennaisen tärkeitä, jotta myöhemmässä vaiheessa voidaan mitata, mitä täytäntöönpanolla on saavutettu, ja ne parantavat seuranta- ja arviointiprosessia.
(8) Unionin pelastuspalvelumekanismin mukaisesti laadittujen riskinarviointien, skenaarioiden ja katastrofien sietokykyä koskevien tavoitteiden perusteella.