27.7.2023
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 264/9
Kansalliset, alueelliset ja paikalliset hallintovirkamiehet voisivat osallistua esimerkiksi työpajoihin ja kohdevierailuille, joilla kannustetaan tosiseikkoihin perustuvaa osallistumista ilmastotoimiin.
Yhteisöt olisi osallistettava toimiin julkisten kuulemisten, tietojenvaihdon sekä näyttelyjen, kilpailujen ja verkkopelien kaltaisten vuorovaikutteisten ja epävirallisten keinojen avulla.
Myös kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja kansalaisjärjestöt ovat tärkeitä kumppaneita, jotka toimivat siltana sidosryhmien ja ilmastoviestinnän välillä, koska niillä on kokemusta ilmastonmuutokseen sopeutumisesta kyseisellä alueella ja asianomaisissa yhteisöissä sekä ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen tarvetta koskevan tietoisuuden lisäämisestä.
Jotta varmistetaan, että tämä viestintä tavoittaa tehokkaasti yhteisöt, sitä on tuettava asianmukaisilla resursseilla myöntämällä rahoitusta ja kehittämällä valmiuksia.
Kansalliset tai alueelliset verkkoportaalit tai -alustat, jotka keräävät räätälöityä tietoa ilmastonmuutoksesta ja ilmastonmuutokseen sopeutumisesta, ovat erinomainen kanava asiaa koskevien tietojen levittämiseen.
Nämä alustat olisi yhdistettävä olemassa oleviin alakohtaisia toimintapolitiikkoja (kuten katastrofiriskien vähentämistä, vesihuoltoa, terveyttä ja luonnon monimuotoisuutta) koskeviin portaaleihin ilmastotoimien valtavirtaistamisen edistämiseksi.
EU:n ClimateADAPT-sivustolla on tärkeä rooli, sillä sen avulla kansalaiset voivat saada ja jakaa tietoa ilmastonmuutokseen ja siihen sopeutumiseen liittyvistä asioista.
Myös useimmissa Euroopan maissa on kehitetty kansallisia ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia verkkoportaaleja, joiden avulla on mahdollista oppia muiden maiden tai alueiden hyvistä käytännöistä.
Ne voivat antaa innoitusta ilmastonmuutokseen sopeutumista koskeviin toimiin.
Verkkoportaaleja ja -alustoja olisi kuitenkin täydennettävä muilla viestintätoimilla, jotta vältetään EU:n eri jäsenvaltioiden ja alueiden välisen digitaalisen kuilun laajeneminen ja varmistetaan, että kaikki saavat tietoa.
Lisätietoja institutionaalisen kehyksen luomisesta ja sidosryhmien sitoutumisen varmistamisesta on myös sopeutumisen tukivälineen sopeutumistoimien valmistelua koskevassa osiossa Preparing the ground for adaptation.
Vaihe 2:
Arviointien tekeminen ilmastonmuutokseen liittyvistä riskeistä ja haavoittuvuuksista
Suuntaviivojen vaihe 2 auttaa — selvittämään ilmastonmuutokseen liittyvien riskien ja haavoittuvuuksien arvioinnin keskeiset osatekijät — arvioimaan ilmastonmuutoksen sosiaalisia vaikutuksia — arvioimaan rajatylittäviä ja kerrannaisriskejä — päättämään ”hyväksyttävien” riskien kriteereistä ja asettamaan sopeutumistarpeet tärkeysjärjestykseen.
Kun pohjatyö ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan suunnitelman tai strategian tueksi on tehty, seuraavassa vaiheessa arvioidaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja siihen liittyvää haavoittuvuutta.
Arvioinnin tarkoituksena on selvittää, millaisia ilmastonmuutoksen mahdolliset vaikutukset ovat tietyllä alalla ja millaisia riskejä näihin vaikutuksiin liittyy tietyllä alalla tai sektorilla, sekä priorisoida riskit, jotka edellyttävät välittömämpiä toimia.
Ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevien strategioiden tai suunnitelmien riittävän vaikuttavuuden varmistamiseksi pidetään hyvänä käytäntönä päivittää arviointi säännöllisesti – ainakin strategian/suunnitelman jokaisen päivityksen yhteydessä.
Tästä on muun muassa seuraavaa hyötyä: — Seurataan merkittäviä muutoksia nykyisissä riskeissä ja haavoittuvuuksissa, mukaan lukien infrastruktuuriin kohdistuvat fyysiset riskit sekä yhteisöihin kohdistuvat sosioekonomiset ja terveysvaikutukset. — Tunnistetaan sellaisia uusia kehittyviä riskejä ja haavoittuvuuksia, joilla voi tulevaisuudessa olla suuria taloudellisia, sosiaalisia ja/tai ympäristövaikutuksia. — Tunnistetaan ilmastonmuutoksen vuoksi syntyviä uusia mahdollisuuksia.
Arvioinnin olisi yleisesti ottaen perustuttava uusimpaan ilmastotieteeseen, jotta voidaan tunnistaa ilmastonmuutokselle erityisen alttiit väestönosat, keskeiset infrastruktuurit ja alat, määrittää sopeutumispolitiikan yleinen strateginen suunta ja tuottaa jatkuvasti tietoa päätöksenteon tueksi.