C 264/6
—
ET
Euroopa Liidu Teataja
27.7.2023
Kohalikul ja piirkondlikul valitsemistasandil kaasamine
Kliimamuutustega kohanemise strateegiate ja kavade kontekstis muutub üha olulisemaks väljend „mõtle üleilmselt, tegutse kohalikul tasandil“.
Kohalikud ja piirkondlikud haldusasutused on kliimamuutustega kohanemise peamised tõukejõud, kuna paljusid kohanemismeetmeid rakendatakse kohalikul ja piirkondlikul tasandil, mistõttu need sõltuvad kohalikest tingimustest.
Kohalikud omavalitsused etendavad olulist rolli üldsuse kaasatuse ja kohaliku tegevuse edendamisel, teavitades inimesi oma piirkonnas kliimamuutustega kohanemiseks võetavate meetmete eelistest.
Lisaks on kohalikel omavalitsustel palju olulist teavet võimalike kohalike kohanemismeetmete kohta, mis on nende piirkonnas rakendatavad.
Seepärast peaks ministeeriumidevaheline kliimamuutustega kohanemise rakkerühm tagama sisuka teabevahetuse kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et võtta nende eksperditeadmisi arvesse kohanemispoliitika kujundamisel ja toetada piirkondlikku/kohalikku tegevust kooskõlas riikliku kohanemispoliitikaga.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, kuidas piirkondlikku ja kohalikku valitsemistasandit kaasata.
Näiteks võiks pöörduda piirkondlike ühenduste või kohalike omavalitsuste selliste piirkondadevaheliste võrgustike poole, nagu seda on linnapeade pakt, mille raames üle 11 000 kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse (kes esindavad 341 miljonit inimest) juba valmistavad oma kogukondi ette kliimamuutuste tagajärgedega toime tulemiseks.
—
Sidusrühmade kindlakstegemine ja kaasamine
Kuna kliimamuutused põhjustavad ebakindlust ja avaldavad mõju kogu ühiskonnas, on oluline, et ministeeriumidevaheline rakkerühm teeks kindlaks kõik asjaomased sidusrühmad, sealhulgas sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, kelle kaasamine on vajalik selleks, et töötada välja toimivad kliimamuutustega kohanemise meetmed.
Sidusrühmade osalemine parandab kliimamuutustega kohanemisega seotud otsuste tegemise kvaliteeti, kuna tagatakse sidusrühmade omalus protsessi suhtes.
See omakorda parandab ministeeriumidevahelise rakkerühma välja töötatud kohanemisstrateegia või -kava üldist kvaliteeti.
Sidusrühmade kindlakstegemise protsessis võib olla kasulik eristada kahte sidusrühmade kategooriat – muutuste elluviijaid ja neid, keda kliimamuutused potentsiaalselt mõjutavad.
— Üks sidusrühmade kategooria on võimalikud muutuste elluviijad, kes võivad aidata kaasa riiklike ja/või piirkondlike/ kohalike haldusasutuste jõupingutustele, pakkudes täiendavat teavet, ressursse või suutlikkust.
Sellesse kategooriasse kuuluvad teadusasutused, kes pakuvad või täiendavad kliimamuutustega kohanemist puudutavaid teadmisi, erasektor, kes annab väärtuslikku teavet kohanemispoliitika parema reguleerimise kohta või pakub rahalisi vahendeid, piiriülesed üksused, kes aitavad luua parema arusaama piiriülestest territooriumidest ja piirialadest, ning vabaühendused, eelkõige kohalikud kodanikuühiskonna organisatsioonid, kes aitavad paremini mõista territooriume, rakendada kohanemis­ meetmeid ja teadvustada kliimamuutustega kohanemise vajadust, et hõlbustada kohanemist kohalikul ja piirkondlikul tasandil.
— Teine kategooria sidusrühmi, kes tuleb kliimamuutustega kohanemise protsessi kaasata, on kliimamuutustest väga tõenäoliselt mõjutatavad sidusrühmad.
Need on enamasti haavatavad kogukonnad (sealhulgas vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavad ja selle ohus olevad inimesed, puudega inimesed, eakad ja terviseprobleemidega inimesed, rasedad naised, põgenikud, sotsiaalselt marginaliseeritud inimesed, riskidele avatud töötajad ja lapsed, kuid ka muud elanikkon­ narühmad) või selliseid kogukondi esindavad eestkõnelejad ja huvirühmad, kes vastasel juhul jääksid kaasamisprotsessist kõrvale.
Eri piirkondade ja sotsiaal-majanduslike rühmade erinev kliimamõjule avatus ja sellest tulenev haavatavus süvendab juba olemasolevat ebavõrdsust ja haavatavust.
Seepärast on oluline tagada õiglane üleminek, mis vähendab kliimariski ebavõrdset koormust ja loob võrdsed võimalused kliimamuutustega kohanemisest saadava kasu jaotamisel.
Nende kahe sidusrühmade kategooria kontseptuaalne eristamine peab tagama vajalikest vaatenurkadest vaadelduna piisava hõlmatuse, kuid tuleks tunnistada ja väärtustada ka nende kattuvust.
Teisisõnu – kliimamuutustest eriti mõjutatud inimesed võivad olla ka võimalikud muutuste elluviijad, isegi kui nende ressursid on mõnes mõttes piiratud.
Neil võib olla isegi ressursse, mis on vähem kättesaadavad inimestele, kes ei ole nende olukorras – eelkõige teavet kliimamuutustest tuleneva haavatavuse kogemise ja meetmete tõenäolise tõhususe kohta.
Lisaks tingivad soolised erinevused kliimamuutustega seotud käitumises ja hoiakutes (5) vajaduse tagada meeste ja naiste tasakaalustatud osalemine otsuste tegemise ja rakendamise sisendiks olevas protsessis.
Lapsi ei kaasata tavaliselt avalikku otsustusprotsessi, kuid nende õigus osaleda (5) Näiteks nähtub erialakirjandusest, et jõukamates riikides on mehed kliimamuutuste pärast vähem mures kui naised.
Vt nt Bush ja Clayton (2023).