C 264/20
ET
Euroopa Liidu Teataja
27.7.2023
Tavapäraselt keskendutakse kohanemispoliitika raames paika pandud protsesside seirele ja hindamisele ning vastatakse küsimusele „Mida tehakse?“.
Kuid selleks, et saada täielik ülevaade kohanemispoliitika üldisest tulemuslikkusest ja tõhususest, on üha olulisem mõista nende protsesside ja nendega seotud kohanemismeetmete mõju ja tulemusi, s.t vastata küsimusele „Milline on mõju meie haavatavusele ja riskidele?“.
Kohanemispoliitika mõjule ja tulemustele keskendumine võib aidata ka kindlaks teha, kas strateegia/kava on piisavalt ambitsioonikas, et aidata märkimisväärselt kaasa vastupanuvõime suurendamisele, ja võimaldab käsitleda esilekerkivaid küsimusi, mis vajavad tulevikus rohkem tähelepanu.
Erinevalt tavapraktikast tuleks kohanemismeetmete füüsiliste tagajärgede ja tulemuste kõrval jälgida ja hinnata ka sotsiaalseid tagajärgi ja tulemusi, sealhulgas nende jaotumist eri elanikkonnarühmade vahel.
See on oluline selle tagamiseks, et kohanemismeetmed on suunatud haavatavatele kogukondadele ja toetavad neid ning et neil ei ole soovimatut mõju ebavõrdsuse süvendamise või uue ebavõrdsuse tekitamise näol.
5.a etapp.
Seire ja hindamise eesmärgi kindlaksmääramine 5. näidisjuhtum: „sääseatlas“ – kodanikuteaduse projekt sääseseireks Saksamaal Sääsehammustuste kaudu loomadele ja inimestele edasi kanduvad haigusetekitajad on leidnud meedias kajastamist kogu ELis, kuna registreeritud on denguepalaviku, chikungunya palaviku ja Lääne-Niiluse palaviku juhtumeid, eriti Lõuna-Euroopas.
Neid haigusetekitajaid (nt haigust põhjustada võivad viirused, bakterid ja parasiidid) kandvate sääskede levik on aga dokumenteeritud ka ELi põhjapoolsetes riikides, sealhulgas Saksamaal.
Üheks selle leviku põhjuseks peetakse kliimamuutusi.
Võimalike terviseohtude vähendamiseks tuleb ühendada seire-, ennetus- ja tõrjemeetmed.
Saksamaa „Mückenatlas“ (sääseatlas) on näide sellest, kuidas kodanikuteaduse projekt võib aidata kaasa teadusuuringutele ning lisaks võimaldab täiendada traditsioonilisi seiremeetodeid, toimides varajase hoiatamise süsteemina.
Projektis osalevad inimesed esitavad sääseproove, misjärel eksperdid teevad kindlaks vastavad sääseliigid ja kasutavad neid proove teadustegevuseks.
Seega aitab „sääseatlas“ suurendada teadmisi pärismaiste ja invasiivsete sääseliikide ja nendega seotud haiguste kohta Saksamaal ning selle eesmärk on luua teadmusbaas, mida poliitikaku­ jundajad ja teadlased saaksid kasutada tulevaste riskide hindamiseks.
Seire- ja hindamissüsteemi väljatöötamisel tuleb esimese sammuna määrata kindlaks selle eesmärk ja otstarve, kuna see otsus mõjutab töö koordineerimist ja korraldamist.
Seire ja hindamine võivad täita mitut eesmärki, millest kõige ilmsem on jälgida kohanemispoliitika rakendamise kulgu ja tulemuslikkust, et saada teavet poliitika kujundamiseks ja tõhustamiseks.
Kohanemisstrateegia või -kava enda kõrval oleks hea pöörata tähelepanu ka asjakohaste valdkondade poliitikale.
Sellega seoses tuleb kõigepealt kontrollida, kas ja mil määral on kliimamuutustega kohanemine lõimitud eri valdkondade poliitikasse.
Seejärel tuleb korrapäraselt seirata kohanemisega seotud meetmeid, mis on valdkondlikus poliitikas juba välja toodud.
Seire ja hindamise teisene eesmärk võiks olla suurendada vastutavust avalikus halduses, parandada teadmusbaasi, õppida kohandama käimasolevaid või tulevasi protsesse või suurendada teadlikkust kohanemisvajadusest.
5.b etapp.
Otsustamine, keda protsessi kaasata Selleks et tagada tõhus seire, aruandlus ja hindamine, tuleb otsustada, kellel lasub üldvastutus seire, aruandluse ja hindamise eest, määrata täpselt kindlaks eri osalejate rollid ning luua mehhanismid tegevuse vertikaalseks ja horisontaalseks koordineerimiseks mitmesuguste osalejatega eri sektoritest ja haldustasanditelt.