C 264/10
ET
Euroopa Liidu Teataja
27.7.2023
2.a etapp.
Tervikliku metoodika väljatöötamine kliimamuutuste mõju hindamiseks 2. näidisjuhtum: kohanemine muutuvast kliimast tulenevate kuumalainete mõjuga Rootsis Botkyrkas Kuumalained on Rootsis viimastel aastakümnetel sagenenud ning see on suurendanud suremust.
2010. aastal valitsesid Botkyrka omavalitsusüksuses pikka aega kõrged temperatuurid, mis põhjustasid probleeme hoolde- ja õenduskodudes elavatele eakatele.
Botkyrkas on tehtud ulatuslikke jõupingutusi kuumalainete terviseohu vähendamiseks, osaliselt programmi Climatools raames korraldatud projekti käigus.
Vanade-, hoolde- ja õenduskodude töötajad on saanud koolitust kuumalainetega seotud riskide alal ja neile on õpetatud, mida kuumalainehoiatuse korral tuleb teha.
Vajaduse korral saab täiendava toe pakkumiseks kutsuda tööle lisapersonali, et tagada nõuetekohane hooldus.
Seepärast oli see omavalitsusüksus 2018. aasta kuumalaine ajal palju paremini ette valmistatud ja varustatud kui varasematel aastatel.
Botkyrkas toetatakse ka meetmeid, mille eesmärk on parandada soojusmugavust siseruumides ja luua „jahutuskohti“ linna eri piirkondades.
Hindamismetoodika moodustab riskide ja haavatavuse nõuetekohase hindamise vundamendi.
Muu hulgas võimaldab see edaspidi hindamisi suhteliselt kiiresti läbi viia, ilma et iga kord oleks vaja töötada välja uut metoodikat.
Kliimariskide ja haavatavuse usaldusväärseks hindamiseks tuleks korraliku metoodika väljatöötamisel soovitatavalt silmas pidada järgmist.
— Hindamine peaks põhinema uusimatel teaduslikel andmetel ja teadmistel, et oleks tagatud hinnangu täpsus ja asjakohasus lähtuvalt ajakohastest prognoosidest kliimamuutuste tulevase mõju kohta.
Hindamine peaks hõlmama teavet valitsevate kliimatingimuste suundumuste kohta ja värskeimaid prognoose tulevaste kliimastsenaariumide, sealhulgas aeglaselt kujunevate ja ekstreemsete ilmastikunähtuste kohta.
Teie riigiga seotud tulevaste ohtude ja võimaluste kohta kättesaadava teabe kogumiseks ja analüüsimiseks saab kasutada suurt hulka valitsustevahelises kliimamuutuste rühmas, Euroopa Keskkonnaametis, Teadusuuringute Ühiskeskuses või teadusuuringute programmi „Euroopa horisont“ (2020) raames koostatud eri aruandeid ja haavatavuse hinnanguid.
— Hindamine peaks põhinema stressitestimisel, milles keskendutakse eelkõige elutähtsaid teenuseid osutavatele taristutele ja süsteemidele.
Kliimariskide stressitestide abil tehakse kindlaks võimalikud kliimaga seotud ohtudest, näiteks üleujutustest, kuumusest, põuast, tormidest jmt tulenevad riskid teatavas sektoris või süsteemis (nt rahvatervis, veeohutus ja veega kindlustatus või toiduohutus ja toiduga kindlustatus).
Stressitesti esimeses etapis tuleb teha kindlaks võimalikud kliimaga seotud ohud teatavas piirkonnas/valdkonnas.
Teises etapis uuritakse teatava piirkonna/valdkonna üldist kliimaohtudest tulenevat haavatavust.
Seda võib täiendada haavatavuse põhjaliku hindamisega.
Arvesse tuleks võtta ka muid stressiteste ja haavatavuse hindamisi, mille läbiviimisel on vaadeldud suuremat hulka katastroofiriske, mis ei ole seotud kliimaga (8).
Stressitesti tulemusi saab kasutada kliimamuutustega kohanemise strateegia koostamiseks.
Üks hea tava näide stressitestide tulemuste rakendamisest on nn riskidialoogide kasutamine Madalmaades.
Lisateavet stressitestide ja riskidialoogide kohta leiate II lisast.
— Hindamisel tuleks aluseks võtta lähtetase, mida tuleks ajakohastada hinnangu igakordsel ajakohastamisel.
Lähtetaseme all peetakse silmas lähteolukorda seoses kliimaseisundiga ja kohaspetsiifilise haavatavusega piirkonnas/ valdkonnas.
Hoolikalt määratletud lähtetasemed on olulised selleks, et hilisemas etapis mõõta rakendamisel saavutatut ning tõhustada seire- ja hindamisprotsessi.
(8) Riskihinnangud, stsenaariumid ja suurõnnetustele vastupidavusega seotud eesmärgid, mis on välja töötatud kooskõlas liidu elanikkon nakaitse mehhanismiga.