27.7.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 264/9
Riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi võiks kaasata näiteks seminaride ja kohapealsete külastuste kaudu, et soodustada faktidel põhinevat osalemist kliimameetmetes.
Kogukonnad tuleks kaasata avalike konsultatsioonide, teabe jagamise ning interaktiivsete ja mitteametlike sündmuste, näiteks näituste, võistluste, veebimängude jne kaudu.
Kodanikuü­ hiskonna organisatsioonid ja vabaühendused on samuti olulised partnerid, kes toimivad kliimakommunikatsioonis sidusrühmadeni ulatuva sillana tänu kogemustele, mis on seotud kliimamuutustega kohanemisega asjaomasel territooriumil ja asjaomastes kogukondades, ning tänu kliimamuutuste mõju ja kliimamuutustega kohanemise vajadusega seotud teadlikkuse suurendamisele.
Selleks et kommunikatsioon tegelikult kogukondadeni jõuaks, tuleb seda toetada piisavate ressursside ja rahastusega ning suutlikkuse suurendamisega.
Riiklikud või piirkondlikud veebiportaalid või platvormid, kuhu on kogutud kohandatud teave kliimamuutuste ja nendega kohanemise kohta, on suurepärane kanal asjakohase teabe levitamiseks.
Need platvormid tuleks ühendada olemasolevate valdkondlikule poliitikale (nt katastroofiriski vähendamine, vesi, tervishoid, elurikkus jne) pühendatud portaalidega, et edendada kliimaküsimuste peavoolustamist.
ELi veebisait Climate-ADAPT täidab siin keskset rolli, võimaldades inimestel pääseda juurde kliimamuutusi ja nendega kohanemist käsitlevatele andmetele ja teabele ning neid jagada.
Enamikus Euroopa riikides on loodud ka riiklikud kliimamuutustega kohanemisele pühendatud veebiportaalid, mis annavad võimaluse õppida teiste riikide või piirkondade hea tava näidetest.
Need võivad olla eeskujuks kliimamuutustega kohanemise meetmete kavandamisel.
Veebiportaale ja platvorme tuleks siiski täiendada muu teavitustegevusega, et hoida ära digitaalse lõhe suurenemist ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel ning tagada, et kõigil inimestel on teabele juurdepääs.
Lisateavet institutsioonilise raamistiku loomise ja sidusrühmade kaasatuse tagamise kohta leiate kliimamuutustega kohanemise toetusvahendi sellest osast, mis on pühendatud ettevalmistustele (Preparing the ground for adaptation).
2. etapp.
Kliimamuutustega seotud riskide ja haavatavuse hindamine
Suunistes kirjeldatud 2. etapp aitab: — määrata kindlaks kliimamuutustega seotud riskide ja haavatavuse hindamise põhielemendid; — hinnata kliimamuutuste sotsiaalset mõju; — hinnata piiriüleseid riske ja doominoefektist tulenevaid riske; — otsustada „vastuvõetavate“ riskide kriteeriumide üle ja seada kohanemisvajadused tähtsuse järjekorda.
Pärast seda, kui on loodud vundament kliimamuutustega kohanemise kava või strateegia toetamiseks, tuleb järgmises etapis hinnata kliimamuutuste mõju ja sellest tulenevat haavatavust.
Hindamise eesmärk on teha kindlaks, milline on kliimamuutuste võimalik mõju teatavas piirkonnas/valdkonnas, millised riskid kaasnevad selle mõjuga teatavas piirkonnas/ valdkonnas, ning otsustada, millised riskid nõuavad kiiremat reageerimist.
Kliimamuutustega kohanemise strateegia või kava vajaliku tulemuslikkuse tagamiseks tuleks hea tava kohaselt hinnangut korrapäraselt ajakohastada – vähemalt samaaegselt strateegia/kava igakordse ajakohastamisega.
Sellest saadav kasu sisaldab võimalusi: — jälgida kindlakstehtud riskide ja haavatavuse aspektide, sealhulgas taristuga seotud füüsiliste riskide ning kogukondadele avalduva sotsiaal-majandusliku ja tervisemõju asjakohaseid muutusi; — teha kindlaks uued tekkivad riskid ja haavatavuse aspektid, millel võib tulevikus olla suur majanduslik, sotsiaalne ja/või keskkonnamõju; — teha kindlaks kliimamuutustest tulenevad uued võimalused.
Üldiselt peaks hindamine põhinema uusimatel kliimauuringutel ning võimaldama teha kindlaks kliimamuutustest eriti mõjutatud haavatavad elanikkonnarühmad, olulised taristud ja sektorid, määrata kindlaks kohanemispoliitika üldine strateegiline suund ja kasutada hindamistulemusi järjepidevalt sisendina otsuste tegemisel.