C 264/10
DA
Den Europæiske Unions Tidende
27.7.2023
Trin 2.a.
Udvikling af en omfattende metode til at vurdere virkningerne af klimaændringerne Eksempel 2: Tilpasning til virkningerne af hedebølger i et klima i forandring i Botkyrka, Sverige Sverige har i de seneste årtier i stigende grad været udsat for hedebølger, hvilket har medført, at flere og flere mister livet.
I 2010 oplevede Botkyrka kommune høje temperaturer i længere tid, hvilket gav problemer for ældre på alderdomshjem og plejehjem.
Der er i Botkyrka kommune gjort en omfattende indsats — til dels inden for rammerne af et projekt under Climatools-programmet — for at mindske sundhedsrisikoen ved hedebølger.
Personalet på alderdomshjem, i plejeboliger og på plejehjem er uddannet i at håndtere risikoen for hedebølger og i, hvad der skal gøres, hvis der er advarsler om hedebølger.
Der kan om nødvendigt indkaldes ekstra personale for at få yderligere hjælp til at sikre, at der ydes passende pleje.
Derfor var kommunen under hedebølgen i 2018 langt bedre forberedt og udstyret end i de foregående år.
Botkyrka støtter også foranstaltninger, der har til formål at forbedre den indendørs termiske komfort og skabe »kølecentre« i forskellige dele af byen.
Vurderingsmetoden er grundlaget for en korrekt vurdering af risici og sårbarheder.
Med en fastlagt metodologi kan vurderingen udføres relativt hurtigt i fremtiden, uden at der skal udvikles en ny metode hver gang.
Det anbefales at lade følgende elementer indgå i enhver velfunderet metode for at opnå en troværdig vurdering af klimarisici og sårbarheder:
— Vurderingen bør baseres på den nyeste forskning og viden for at sikre nøjagtighed og relevans i forhold til de aktuelle prognoser for virkningerne af fremtidige klimaændringer.
Oplysninger om tendenser i de nuværende klimaforhold og de seneste fremskrivninger af fremtidige klimascenarier, herunder langsomme og ekstreme hændelser, bør indgå i vurderingen.
Tilgængelige oplysninger om dit lands fremtidige trusler og muligheder kan indsamles og analyseres på grundlag af en lang række rapporter og sårbarhedsvurderinger, der er udarbejdet af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer, Det Europæiske Miljøagentur, Det Fælles Forskningscenter eller gennem Horisont Europa 2020-forskningsprogrammet.
— Vurderingen bør baseres på resultaterne af stresstest med særlig fokus på infrastruktur og systemer, der leverer kritiske tjenester.
Ved hjælp af en klimastresstest kortlægges potentielle risici i en bestemt sektor eller et bestemt system (såsom folkesundhed, vandsikkerhed eller fødevaresikkerhed) som følge af klimarelaterede farer såsom oversvømmelser, varme, tørke, storme osv.
Det første trin i en stresstest er at kortlægge de potentielle klimarelaterede farer på et bestemt område.
Det andet trin går ud på at undersøge generelle sårbarheder over for klimafarer i et bestemt udsnit af en sektor, hvilket kan suppleres med en tilbundsgående sårbarhedsvurdering.
Andre stresstest og sårbarhedsvurderinger, der gennemføres for et bredere sæt ikke-klimarelaterede katastroferisici, bør også overvejes (8).
Resultaterne af stresstesten kan anvendes til klimatilpasningsstrategien.
Brugen af »risikodialoger« i Nederlandene er et eksempel på god praksis med hensyn til at omsætte resultaterne i konkrete tiltag.
Bilag II indeholder flere oplysninger om stresstest og risikodialoger.
— Vurderingen bør foretages på et basisniveau, som bør ajourføres, hver gang vurderingen opdateres.
Basisniveauet henviser her til et referencepunkt vedrørende klimaets tilstand og lokalitetsspecifik sårbarhed i et område.
Omhyggeligt udformede basislinjer er afgørende for at måle, hvad der er opnået i gennemførelsesfasen på et senere tidspunkt, og for at forbedre overvågnings- og evalueringsprocessen.
(8) Med henvisning til risikovurderinger, scenarier og mål for katastrofemodstandsdygtighed, der er udviklet i henhold til EU-civilbeskyttel sesmekanismen.